OIKEUSM’~ ~)

14~O8 ~
4~L~ ~ ~
OikeusministeriOlle

Pyydettyna lausuntona asianajajien ammatillisen valvonnan kehittamistyoryhman mietinnöstä (OikeusministeriOn työryhmamietintö 2002:5) esitän kunnioittaen seuraavan:

1.	Keskeiset ehdotuksetja tavoitteet

Mietinnossä ehdotetaan muutettavaksi asianajajien kurinpitomenettelya ja palkkioriita-asioiden kasittelya. Kantelut käsiteltäisiin eettisessä lautakunnassa, joka voisi toimia jaostoina. Palkkioriitojen valimiesmenettelysta luovuttaisiin, mutta lautakunta voisi antaa palkkioriitoja koskevia suosituksia.

Muutosehdotusten tarkoituksena on lisätä ammatillisen valvonnanja palkkioriitojen ratkaisemisen julkisuutta ja julkista luotettavuutta, parantaa asianajajan ja hanen paamiehensa oikeusturvaa menettelyissa, kohdentaa kaytettavissa olevat voimavarat aikaisempaa tehokkaammin ja nykyaikaistaa seuraamusjarj estelmä.

Yleisesti ottaen mietinnössä esitetyt tavoitteet ja ehdotetut korjauskeinot ovat oikeita ja asianmukaisia. Eräiden yksityiskohtien osalta voidaan kuitenkin esittää huomautuksia ja vaihtoehtoisia ratkaisumalleja.

2.	Kanteluiden kasittely

Ehdotetut muutokset kurinpitomenettelyyn ovat paaosin perusteltuja. Yhdenmukaisen seuraamuskaytannon takaamiseksi kannattaisi tosin harkita vielä Ruotsissa noudatettavaa menettelya, jossa jaostoista siirrettäisiin taysilukuisen lautakunnan käsiteltäviksi ja ratkaistaviksi

2

kaikki sellaiset asiat, joissa jaosto ei ole yksimielisesti katsonut, että asia ei anna aihetta toimenpiteisiin.

MietinnOssä ehdotetaan eettiseen lautakuntaan valittaville asianajajakunnan ulkopuolisellejasenille erityisiksi patevyysvaatimuksiksi perehtyneisyytta tuomarin tehtäviin taikka oikeustieteelliseen koulutukseen ja tutkimukseen. Ehdotus vastaa nykyista kaytantoa, mikä allekirjoittaneenkin aikaisemman kokemuksen mukaan on toiminut hyvin. Tästä huolimatta taijuuri sen vuoksi voidaan kysya, onko ulkopuolisten mahdollisten ehdokkaiden pätevyysvaatimusten rajaaminen laissa tarpeen mietinnössä ehdotetulla tavalla. Kun nyt asianajajakunnan ulkopuolistenjasenten määrää ehdotetaan lisättäväksi kahdesta kolmeen, saattaa olla, ettäjoskus olisi kaytettavissa muunkinlainen hyvä ehdokas eettiseen lautakuntaan.

Mietinnössä ehdotetaan, että tuomarinvalintalautakunta valitsisi asianajajakunnan ulkopuoliset jasenet asianajajayhdistyksen ehdottamista henkilöistä. Eettisen lautakunnan statuksen nostamiseksi olisi ajateltavissa, että ulkopuolistenjasenten nimittäminen kuuluisi valtioneuvostolle tai tasavallan presidentille ja että tuomarinvalintalautakunta voisi pyydettaessa antaa lausunnon hakijoista.

Ehdotetun AAL 6b.3 §:n mukaan aanestyksissa noudatettaisiin samaa menettelya kuin monijäsenisissä tuomioistuimissa. Lainkohdan perusteluissa (s, 29) sanotaan tämän tarkoittavan sitä, että palkkiosuositusta koskevissa asioissa noudatettaisiin riita-asioiden ja kurinpitoasioissa rikosasioiden äänestyssääntoja. Kasitykseni mukaan perustelut menevät kuitenkin viimeksi mainitulta osin pitemmalle kuin mitä lakiteksti edellyttaisi. Näin ollen lainkohdan samamuotoa on syytä tarkentaa, jos todella tarkoitetaan sitä mitä perusteluissa sanotaan.

3.	Palkkioriidat

Mietinnössä ehdotetaan luovuttavaksi palkkioriitojen valimiesmenettelystä. Ehdotuksen mukaan palkkioriidasta voitaisiin asiakkaan pyynnösta antaa vain suositus, joka ei olisi oikeudellisesti sitova.

Nykyista palkkioriitojen valimiesmenettelyä on arvosteltu lähinnä sen vuoksi, ettã siinA annettu paatos on ollut lopullinenja että on epailty ratkaisijoiden puolueettomuutta. Toisaalta menettely on ollut asiakkaalle halpa ja yksinkertainen, kuten mietinnössäkin todetaan (s. 22-23). Sen vuoksi ehdotan ratkaisuksi legaalista vãlimiesmenettelyä, j ossa annetusta ratkaisusta olisi

3

muutoksenhakumahdollisuus johonkin hovioikeuteen. Yhdenmukaisen käytännOn takaamiseksi kaikki palkkioriita-asiat voitaisiin myos keskittää eettisen lautakunnan yhdelle jaostolle, joka toimisi pelkastaan palkkiolautakuntana.

Turussa 10.8.2002

Antti Jokela

OTT, Turun yliopiston prosessioikeuden professori