~6.
A

OIKEUSMINISTERIOLLE

Seinäjoen oikeusaputoimiston lausunto työryhmän mietinnöstä asianajajien anunatillisen valvonnan kehittämisestä. (Tyoryhmämietintö 2002:5)

1. Lyhyesti

Pääosin tyoryhman esittämät muutokset ovat kannatettavia. Julkisten oikeusavustajien yksityisista asianajajaista poikkeava asema pitaisi kuitenkin selvemmm nakya lainsäädännöstä. Lisäksi eettisen lautakunnan kokoonpanossa tulisi muiden kuin asianajajien osuus olla esitettyä suurempi. Seuraamusmaksua ei tulisi säätää uudeksi rangaistukseksi.

2. Julkisten oikeusavustajien asema

Julkisten oikeusavustajien toimintaan kuuluu asianjotehtävien lisäksi myos hallintotoimintana muun muassa oikeusapupaAtosten tekeminen. Nykyisen lainsäadannön mukaanjulkiset oikeusavustajat ovat kaikessa toiminnassaan siis myos hallintopaatöksia tehdessäan asianajajaliiton valvonnan alaisia. OikeusapupaAtoksia tehdessäan julkinen oikeusavustaja joutuu ottamaan kantaa siihen myonnetAanko asianajajan päämiehelle oikeusapua. Monesti asianajajalle on myös henkilokohtaista merkitysta sillä saako hänen paamiehensa oikeusapua vai ei. Näissä olosuhteissa ei voida pitaa hyvaksyttavana sitä, että asianajajayhdistyksen eettinen lautakunta ottaa kantaa siihen onko valtionviranomaisena toimiva oikeusavustaja toiminut oikeusapupaatosta tehdessaän asianmukaisesti. Oikeusapu- ja muita hal!intopaatoksia tehdessä~in oikeusavustaja toimii normaalilla virkavastuulla eikä täm~tn lisäksi tulevaa muuta valvontaa tarvita.

Oikeusaputoimiston perim~n palkkion osalta on Iaskutukseen tyytymattomalle asiakkaalle saadetty oma valitusmenettely. Saännökset palkkioriita-asian käsittelysta eivät koske oikeusavustajia. Tämä pitäisi nakya selvemmin laista.

Tämän vuoksi laissa valtion oikeusaputoimistoissa pitaisikin säatäA, ettäjulkiset oikeusavustajat ovat asianajajayhdistyksen valvonnan alaisia oikeudellisia toimeksiantoia suorittaessaan siten kuin asianajajista annetun lain 6, 6a, 6b, 6c, 6dja 7 §:ssä s~idetAAn lukuunottamatta palkkioriita-asioita.

3. Eettisen lautakunnan kokoonpano

Tyoryhman tarkoituksena on ollut lisätä kurinpito- ja palkkioriita-asioiden käsittelyn julkista luotettavuutta. T~ihän on pyritty lisäamällä asianajokuntaan kuulumattomien eettiseen lautakunnan jäsenten lukumä~irää kahdesta kolmeen. Ehdotuksen mukaan lautakuntaan kuuluisi yhdeksän jäsentä, joista kuusi mukaan lukien puheenjohtaja olisi asianajajakuntaan kuuluvia. Kolme muuta jäsentä nimittäisi tuomarinvalintalautakunta asianajajaliiton esittämistä ehdokkaista. Esitetyn kaltainen lautakunnan kokoonpano ja nimittamismenettely ei todennäköisesti lisaisi lautakunnan julkista luotettavuutta. Julkisen luotettavuuden lisääminen edellyttaisi, että puolet lautakunnanjäsenistä olisi muita kuin asianajokuntaan kuuluviaja että asianajajayhdistyksella ei olisi vaikutusta näiden jäsenten nimittämiseen. Tuomarinvalintalautakunnan pitäisi suorittaa näiden jasenten nimittämisen oikeusministeriön esityksesta.

Julkista oikeusavustajaa koskevan asian kasittely edellyttAa oikeusaputoiminnan tuntemusta. Ei myoskaan ole hyvaksyttavaa, ettajulkiset oikeusavustajat ovat asianajajaliiton valvonnan alaisia ilman, että oikeusavustajilla on edustus valvontaelimessa. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että vähintään yksi lautakunnan jäsenista on oikeusavustaja. Tästä pitaisi laissa on nimenomainen maininta.

4. Seuraamusmaksu

Tyoryhman esityksen mukaan eettinen lautakunta voisi määrätä asianajajalle (ja myös oikeusavustajalle) enintaan 15.000 euron seuraamusmaksun muun muassa mikäli asianajaja tai oikeusavustaja on toistuvasti menetellyt hyvan asianajajatavan vastaisesti tai tehnyt teon, joka on omiaan alentamaan asianajajakunnan arvoa. Seuraamusmaksu suoritettaisiin asianajajaliitolle.

Vaikka lautakunnan määraämä maksu ci olisi taytantoonpanokelpoinen, nun siitä huolimatta kyse olisi selkeästi sakkorangaistuksen määrAämisestä ja näin ollen tuomiovallankayttamisesta. Perustuslain 3 §:n 3 momentin mukaan tuomiovaltaa kayttavat riippumattomat tuomioistuimet. Tyoryhman esityksessa on siirretty tuomiovaltaa asianajajaliiton eettiselle lautakunnalle.

Edelleen perustuslain 8 § edellyttaa, että kenellekaän ci saa tuomita rangaistusta sellaisesta teosta, jota ei ole tekohetkellä laissa sAadetty rangaistavaksi. Tämä ns. laillisuusperiaate edellyttaa, että teko, josta mä~irätään rangaistus on laissa maaritelty riittävän yksityiskohtaisesti. Tyoryhman esityksessa on rangaistavaksi saadetty hyvän asianajotavan vastainen ja sellainen menettely, joka on omiaan alentamaan asianjajakunnan arvoa. Hyv~n asianjajotavan vastainen toimintaja asianajajakunnan arvon alentaminen eivät ole käsitteinä nun yksiselitteisia, että ne täyttäisivät perustuslain edellyttaman laillisuusperiaatteen. Rangaistavuus edellyttaisi, että laissa olisi kuvattu mitkä teot alentavat asianajajakunnan arvoa jne.

Edellä mainituilla perusteilla tyoryhman esitys seuraamusmaksun määraämisestä on mitä ilmeisimmin perustuslain vastainenja täman vuoksi hylattava.

Erityisen ongelmallista seuraamusmaksun määrääminen olisi niille oikeusavustajille, jotka eivät kuulu asianajajaliittoon.

Seinajoella elokuun 15 paiväna 2002

Juhà iemi-Pynttäri, julkinen oikeusavustaja, varatuomari, Seinajoen oikeusaputoimisto.