ESPOON KARAJAOIKEUS Vitikka 1, 02630 Espoo

OIKEUSMINISTERIOLLE
	OIKEUSM!NISTERIO
19~O8.
	I	~ ~7
I ~ /~._~L t~J

Asia:
Espoon käräjäoikeuden lausunto oikeusministeriön työryhmän mietinnöstä 2002:5 (asianajajien ammatillisen valvonnan kehittäminen)

Espoon karajaoikeus esittaä lausuntonaan seuraavaa:

Tavoitteet

Uudistuksen keskeisinä tavoitteina tyoryhmalla on ollut julkisuuden lisaaminen asianajajien animatillisessa valvonnassa, julkisen luotettavuuden lisaaminen, oikeusturvan parantaminen, voimavarojen uusjako, seuraamusj~irjeste1man nykyaikaistaminen ja pallckioerimielisyyksien ratkaisumenetehn~1n uudistaminen.

Asetetut tavoitteet ovat tarpeellisiaja oikeasuuntaisia. On vaan todettava, että niistä edelleenkin puuttuu esitys asianajajan yksinoikeudesta hoitaa juttuja tuomioistuimissa tai oikeudellisia toimeksiantoja ylipaänsa.

Uudistuksesta on ensinnäkin todettava, että se seuraa melko tarkasti Ruotsissa voimassa olevaa j arjestelmaa. Ruotsissa j a Suomessa voimassa oleva lainsa.ädanto poikkeaa kuitenkin useimmista Euroopan maista thin sanotun asianajajamonopolin suhteen. TanIa ei kuitenkaan ole ollut tyoryhman tavoitteenakaan, kuten edella on todettu. Asianajajamonopolin kayttOonottaminen kuitenkin todeimäköisesti tiukentaisi asianajajien ammatillista vastuutaja lisaisi julkista luotettavuutta.

Asetetuista tavoitteista karajaoikeus toteaa, ettajulkisuuden 1isa~iminen, voimavarojen uusjako, seuraamusjarjestelman nykyaikaistaminen ja palkkioerimielisyyksien ratkaisumenettelyn uudistaminen ovat onnistuneet hyvin.

Julkista luotettavuuttaja oikeusturvaa voisi karajaoikeuden mielestä vielä parantaa seuraavalla tavalla:
Epäkohdat	1) Kantelijan asema

Ehdotuksen 10 § :n mukaan, j ossa on saadetty muutoksenhakuoikeudesta vain asianajajallaja oilceuskanslerilla on muutoksenhakuoikeus. Muutoksenhakuoilceutta ei sen sijaan ole kantelijalla edes niissä asioissa, jotka ovat tulleet vireille kantelijan hakemuksesta. Esityksen perustelujen mukaan kantelija ei ole asianosainen eettisen lautakunnan käsitellessa kurinpitoasiaa. Hänelle on ainoastaan varattava tilaisuus tulla kuulluksi muutoksenhakemusta koskevassa asiassaja menettelyssa muutoin.

Kantelijan asemajaa esityksessä epaselvaksi. Kantelija ei ole varsinainen asianosainen, vaan lahinnä kuultavan asemassa. Kantelijan oikeus esittää eettiselle lautakunnalle ja muutoksenhakutuomioistuimelle materiaalia tekee hanesta eräänlaisen sivuväliintulijan, mutta hanella ei ole ketaãn, jonka puolelle tai jonka asian han voisi tulla tukemaan. Prosessuaalisesti kurinpitomenettely on lähella hakemuslainkayttoa, mutta ei kuitenkaan ole sitajohtuen kantelijan asemasta.

Selvaahan tietysti on, että palkkioriita-asian kasittelyssa hakijalla on täysivahainen asianosaisen asema (tyoryhman mietintö s. 28).

Taman epajohdonmukaisuuden poistamiseksi karajaoikeus ehdottaa harkittavaksi, olisiko kantelijalle ainakin niissä asioissa, joissa han itse on vireillepanijana, annettava asianosaisen asema. Tämä tarkoittaisi läliinna muutoksenhakuoikeuden antamista kantelij alle.

TäIIIä muutos selkeyttaisi prosessia sekä parantaisi varmasti myoskin julkista luotettavuutta j a myoskin kantelij an oikeusturvaa.

2) Sanamuodon tarkistaminen, 6 e §

Karajaoikeuden kasityksen mukaan 6 e §:n 4 momenttiin olisi lisättävä selkeyden vuoksi sanat “lain mukaan”. Momentti tulisi kuulumaan kokonaisuudessaan tällöin “suositusta ei anneta, mikäli hakijan oikeus vaatia palkkion alentamista on lain mukaan vanhentunut”.

Karajaoikeus toteaa, että ehdotus aiheuttanee sanamuodon tarkistuksia myoskin Suomen Asianajajaliiton saãnnOissä sekä oikeusministerion paatoksessa yleisen asianajajayhdistyksen saantOjen vahvistamisesta.

4) Oikeudenkayntikulut ja pOytakiijamaksut

Karajaoikeus ehdottaa harkittavaksi, olisiko esitykseen syyta selvyyden vuoksi ottaa maininta siitä, että kumpikin asianosainen kärsii omat oikeudenkayntikulunsa asiassa jutun lopputuloksesta riippumatta. Nain ainakin, mikali kantelijalle aimetaan täysi asianosaisen asema kurinpitomenettelyssa.

Maininta paAtoksenja toimituskirjojen maksuttomuudesta lienee myos aiheellinen.

Espoossa 14.8.2002

laamanni

Erkki Koivula karaj ätuomari