JYVASKYLAN KARAJAOIKEUS
Vapaudenkatu 54, PL 534
40101 JYVASKYLA	12.8.2002
	0	~
	1:4 np
 • •• •.•	c~/~ ~
Oikeusmmisteno

PL 25, 00023 VALTIONEUVOSTO

Asia	lausunto Asianajajien ammatillisen valvomian kehittämista koskevan tyoryhman mietinnösta
Viite	Oikeusministerion lainvalmisteluosaston kirje 20.6.2002 Nro 2/33/2002

Mietimiossaän tyoryhma ehdottaa mm., että asianajajien toimintaa koskevien kanteluidenja asianajajien palkkioihin liittyvien riitojen kasittely Suomen Asianajajaliitossa keskitettaisiin eettiselle lautakunnalle ( aikaisemmin kurinpitolautakunta) sekä että asianajajien ammatillista valvontaa tehostettaisiin j a kurinpitoasioiden j a palkkioriitojen kasittelyn julkisuutta lisättäisiin. Mietintöön liittyy luonnos hallituksen esitykseksi asianajajista annetun lain muuttamiseksi.

Viitekohdassa mainitun kiijeen johdosta karajaoikeus esittaa seuraavaa.

Karajaoikeudella ei ole huomauttamista sen suhteen, että edella mainittujen asioiden kasittely keskiteta~in eettiselle lautakunnalle.Tyoryhman esittämat perustelut tältä osin ovat hyvaksyttavia. Mietinnon mukaan eettisen lautakunnan kokoonpano olisi asianajaja puheenjohtajana sekäjaseninä viisi asianajajaaja kolme asianajakuntaan kuulumatontajuristia ~kaikilla varajäsenet). Tyoryhma perustelee kokoonpanoa toteamalla, että “jasenten lukumäärän tulisi olla tasapainossa toisaalta asianajajakunnalle kuuluvan autonomianja toisaalta sen välillä, että asianjajakuntaan kuulumattomat jasenet lisäavat kurinpitoasioiden kasittelyn uskottavuutta ulospain “. Mietinnön mukaan lautakunnan puheepjohtajana tulisi toimia asianajaja.
Tätä seikkaa tyorybma perustelee sillä, että” asianajajakunnan riippumattomuus edellyttaa asianajajan toimimista lautakunnan puheenjohtajana, koska asianajakuntaan kuulumattoman jäsenen toimiminen puheenj ohtajana antaisi varsin voimakkaan kuvan asianajajien ulkopuolisesta valvonnasta”. Karajaoikeuden mielestä sinansä on perusteltua Se, että asinajajat itse valvovat jaseniä~n.Va1vonnan lisaamisen, sen uskottavuuden seka avoimuuden kannalta , joita seikkoja tyoryhma erityisesti haluaa korostaa, olisi kuitenkin kiirajaoikeuden mielestä parempi, että ei asianajajien lukumäärä lautakunnassa olisi ehdotettua suurempi. NAin nimenomaan sen vuoksi ella valvontaa jajulkista luotettavutta balutaan lisatä. Edella mainittu perustelu on ristiriidassa näiden tavoitteiden kanssa. K~rajaoikeus katsoo, että lautakunnassa tulisi ollajaseninä yhta paljon asianajajiaja

asianajajakuntaan kuulumattomiajasenia, mutta puheenjohtajana toimisi asianajaja.

Mietinnössä ehdotetaan, ella asianajajan palkkiota koskeva riita kasitel1ä~in eettisen lautakunnanjaostossa, jonka puheenjohtajana toimisi asianajajakuntaan kuulumaton jasen ja jasenina kaksi asianajajaa. Julkisen luotettavuudenja avoimuuden lisaämiseksi karajaoikeus esittää, ella tama kokoonpano muutettaisiin sellaiseksi, ella asianaja toimii puheenjohtajana ja kaksi asianajajakuntaan kuulumatonta henkiloajasenina.

Mietinnön mukaan palkkioriitojen valimieskasittelysta luovuttaisiinja eettisen lautakunnan jaosto mainitussa kokoonpanossa antaisi palkkiosta suosituksen, joka ei olisi taytantoonpanokelpoinenjajonka siihen tyytymaton asianosainen voisi saattaa karajaoikeuden ratkaistavaksi. Perusteluissa mainituista syista tama on hyvaksyttavaa, mutta sen sijaan karajaoikeus suhtautuu epaillen tyorybman perusteluissaan esittämään kasitykseen, etta
asianajajan tai asianajajayhtiOn kannalta annettu suositus taas merkitsisi kaytannossa lahes sitovan ratkaisun antamista palkkioriitaan “. Kysymys on usein suurista rahasummistaja karajaoikeus pitaa taysin mahdollisena sita, ettajoku asianajaja ei noudata annettua suositusta. Tämän vuoksi lakiehdotusta talta osin tulisi muuttaaja kirjoittaa se siihen muotoon, ella suositus
sitoo nimenomaan asianajajaa, mutta ei riidan toista osapuolta.

MietinnOn mukaan tuomarivalintalautakunta valitsisi eettisen lautalcunnan asiaj aj akuntaan kuulumattomat kolme j asenta asianaj aj ajyhdistyksen ehdottamista mai~ratyn kelpoisuuden omaavista kuudesta ehdokkaasta. Karajaoikeus ei pida tata valintamenellelya sopivana, koska siina asianajajat voivat valita mieleisensa henkilOt lautakunnanjaseniksi. Parempi menettely olisi, ella halukkaat ilmoillautuisivat tehtavafinja asianajajayhdistys antaisi heista lausunnon ja lopullisen valinnan tekisi tuomarivalintalautakunta.

Julkisuuden ja avoimuuden lisaamiseksi tyoryhma ehdottaa, etta kurinpitoja palkkioriita- asioista pidettaisiin julkista paivakirjaa ja ella naita asioita koskevista ratkaisuista j a suosituksista laadittaisiin julkinen ratkaisuseloste. Karajaoikeus pitaa ehdotettua menellelya sinansa hyvana. Tyoryhma ei kuitenkaan ole ottanut kantaa siihen, miten ko. julkinen ratkaisuseloste mahdollisesti saatettaisiin suuren yleison tietoon. Tyoryhma on lahtenyt siita, ella asiakirja olisi jokaisen saatavilla pyynnosta yhdistyksen toimistosta. Tama menellely ei karajaoikeuden mielesta ole riittava, vaan ko. asiakirja tulisi julkistaa esim. Defensor Legis- lehdessa, vuosikiijana tai muulla sopivalla tavalla.

Varsinaista ehdotettua lakitekstia olisi korjattava seuraavasti.

Ehdotuksen 6 a §:n 1 momentissakirjoitetaan mm., ella” •.. eettinen lautakunta ..... antaa palkkioriitalautakuntana suosituksen ... “. Maininta pallddoriitalautakunnasta on tarpeeton. Riillänee, ella eellinen lautakunta kasillelee ko. lainkohdasta ilmenevia asioita, koska myOs palkkioriidat on tarkoitellu keskillAA lautakunnanjaostolle.

Ehdotuksen 6 b §:n 1 momentin alkuun on lisattava sana” Eellinen “, koska tata lautakuntaa lainkohdassa lienee tarkoitettu. Saman pykalan 3

momentin sanamuotoa on tasmennettava, jolla siita selvasti ilmenee, minkälaista menettelya aanestystilanteissa on noudatettava. Se ella perusteluissa tilannetta selvitetaan, ei ole riittavaA.
Ehdotuksen 6 e §:n 3 momenttiin on sanan” osapuolina” tilalle kirjoitettava sana” asianosaisena “. Tata lienee tarkoitettuja termi” asianosainen”
ilmenee myos 6 g §:sta.

Ehdotuksen 6 h §:n 1 momentin sanamuotoa on tasmennettava siten, ella siita ilmenee, ella kurinpitoasioistaja palkkioriita- asioista” on pidettava” julkista paivakirjaa, johon merkitaan lainkohdasta ilmenevat tiedot.

Ehdotuksen 7 §:n 1 momentin sanamuotoa on tasmennellava siten, ellajos asianajaja” tehtavassaanltoimessaan” menellelee lainkohdasta ilmenevalla moitittavalla tavalla, on hanet erotellava yhdistyksen jasenyydesta tai lievemmassa tapauksessa mahdollisesti maarallava seuraamusmaksu tai varoitus.

Lopuksi karajaoikeus ottaa esille kysymyksen, jota ei voida korjata ehdotetan lainsaadannon mukana, vaanjohon Asianajajayhdistyksen hallituksen valvontatehtavaA suorillaessaan tulisi kiinnillää erityista huomiota taijosta tulisi olla maininta esim. yhdistyksen sa~innoissa . Karajaoikeus tarkoillaa velvollisuulla laatia haastehakemukset muuttuneen lainsaadannon mukaisesti, joka puolestaan edellyttaajatkuvaa opiskelua. Ongelmasta kirjoillaa Sakari Laukkanen teoksessa” Selvaja tasmallinen tuomio Selvitys karajaoikeuden tuomion kirjoittamisesta” s. 69 seuraavasti “Tuomioistuin voi parhaimmillaan hyodyntaa hyvin laadittua haastehakemustaja vastausta lahes suoraan tuomion kertoelmaa kirjoitellaessa.Huonosti laadillu haastehakemus taas lisaa tuomarin toita, silla selkeanja tasmallisen tuomion kirjoillamiseksi tuomari joutuu viime kadessa itsejäsentämään oikeudenkayntiaineiston. Nyt lakia on ehdotettu muutettavaksi thin, ella tuomarin pitaisi laatia valmistelun aikana asianosaisten vaatimuksistajne.. kiijallinen yhteenveto. Kaytannossa tama tarkoillaa sitä, ella tuomari ainajasentaisi oikeudenkayntiaineiston ja määrittelisi prosessin kohteen. Vastuunjakoa koskevien periaatteiden mukaan tämä tehtävä kuuluu kuitenkin asianosaisille...... Lainsäätäjä on sils lähtenyt korjaamaan haastehakemuksen ongelmia slirtämällä vastuuta prosessin kohteen maarillelysta asioanosaisilta tuomioistuimille. Oikeampi lahestymistapa voisi olla, ella asianajajilta ja muilta lainoppineilta avustajilta ja asiamiehiltä vaadittaisiln paremmin jäsenneltyjä haastehakemuksia “.
Kyseisesta ongelmasta eli haastehakemusten puutteellisuuksista Sakari Laükkanen kirjoittaa lisaa teoksensa seuraavilla sivuilla. Karajaoikeus on asiasta taysin samaa mielta Laukkasen kanssaja toteaa vielä, ella kysymys on erilläin suuresta periaalleellisesta asiastaja ella puutteellisia haastehakemuksia esiintyy paivillain.

/~ ~ ~

Laamanni Eero Huotari