Valtiovarainministeriö
Helsinki

TIEKE Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskus ry kiittää mahdollisuudesta lausunnon antamiseen. Näkemyksemme valtion IT-strategiasta on seuraava.
Strategia pohjautuu erinomaisesti taustaselvitykseen, analyysiin ja tulevaisuuden tavoitetilan kuvaamiseen. Sen linjaukset ovat mielestämme nykytilanteessa oikeat ja uskomme sen toteutuskelpoisuuteen yhteistyössä valtionhallinnon ja ICT-alan toimijoiden kesken. 
Strategian toteuttaminen on varmasti haasteellinen tehtävä. Valtionhallinto on laaja kokonaisuus, se käsittää erilaisia hallinnonaloja ja monitasoisesti yksiköitä, joiden keskinäiset yhteydet ja yhteydet muualle suomalaiseen yhteiskuntaan ja myös kansainvälisesti ovat laajat. Vastaavasti ICT-ratkaisuilta edellytetään, paitsi kykyä palvella hallinnonalojen ja virastojen sisäisiä ja välisiä tarpeita, myös kykyä tukea ulkopuolista verkottumista. Näin laajan kokonaisuuden yhtäaikainen hallitseminen on poikkeuksellinen haaste, kuten strategiaan sisällytetty riskianalyysikin osoittaa. Haasteista selviäminen edellyttää korkeatasoista osaamista ja valtionhallinnon johdon konkreettista ja pitkäjänteistä tukea myös jatkotyössä. Näin on erityisesti silloin, kun esiintyy vaikeuksia ja mahdollisia ristiriitojakin toteutuksen vaikutusalueen osapuolien välillä.
Laajavaikutteisen, keskitetysti ohjatun strategian toteutuksen yksi merkittävä haaste on pystyä käynnistämään tuottavien ratkaisujen toteuttaminen nopeasti. Kehittämistoiminnan käynnistäminen ja ratkaisuille yhteisten osien ja muiden perusasioiden suunnittelu ja toteutus vie helposti pitkän ajan. Toteutuksen vaiheistaminen, jakaminen pienempiin osakokonaisuuksiin ja strategiaan sisältymättömienkin elementtien hallittu salliminen ovat näkemyksemme mukaan keinoja tämän riskin välttämiseen.
Kokemukset yritysmaailmasta osoittavat asiakaspalvelun onnistuneen toteutuksen edellyttävän, että ensin laitetaan sisäiset järjestelmät ja prosessit kuntoon. Käsityksemme mukaan myös valtionhallinnossa tämä on pääsääntöisesti järkevä toteutuksen vaiheistus. Strategiaan sisältyvät suunnitelmat IT-palvelujen ostamisesta kaupallisilta markkinoilta helpottavat toteutusta. Ostettavina IT-palveluina kannattaa tällöin huomioida myös sellaiset jo markkinoilla olevat valmiit palvelut, jotka täyttävät valtionhallinnon tarpeet, vaikka ne kaikin osin eivät täyttäisikään valtionhallinnon omia teknisiä vaatimuksia. 
Tärkeä osa strategiaa on yhteentoimivuus -kehittämisohjelma. Haluamme erityisesti korostaa avoimuuden merkitystä valtionkonsernin yhteisiä politiikka-, arkkitehtuuri- ja järjestelmäratkaisuja tehtäessä. Avoimuus on ollut yksi ICT-alan yksi suurimmista kehitysvoimista viime vuosina ja avoimia standardien käyttöä edistävää työtä onkin valtionhallinnossa tehty jo vuosia. Avoimuutta edustaa parhaimmillaan internet -teknologia ja sen julkiset, yksinkertaiset standardit. Sitä tulee suosia ja pyrkiä pois yksittäisten toimittajien suljetuista ratkaisuista silloin, kun niihin ei löydy erityisiä perusteluja. Toimialakohtaisten yksiköiden ydintoimintaa tukevien tietojärjestelmien tärkein ominaisuus on tietysti oikea toiminnallisuus ja sopivuus käyttötarkoitukseensa. Yhteentoimivuus on kuitenkin niissäkin keskeinen vaatimus. Toimialariippumattomat ja yhteiset "toimistojärjestelmät" on alue, jossa hyödyt ja tehokkuus tulevat yhteiskäyttöisyydestä ja yhteisistä standardoiduista ratkaisuista, joilla on jatkuvuutta. 
Avoimiin standardeihin tukeutuvat ratkaisut lisäävät kilpailua, koska usea toimittaja pystyy tarjoamaan tuotteitaan. Valtionhallinnon yksiköt eivät ole riippuvaisia yksittäisestä toimittajasta. Avoimien standardien käytön tulisi näin olla myös osana valtionhallinnon hankintapolitiikkaa. Valtio voi olla tässä merkittävä suunnannäyttäjä koko suomalaisessa yhteiskunnassa. Tämä lisää myös pk-yritysten mahdollisuutta olla ICT-ratkaisujen toimittajana valtionhallinnolle.
Avoimuus koskee myös tietoja siten, että tietoon tulee olla pääsy kaikilla, joita tiedot koskevat - myös kansalaisilla. Tämä onkin strategiassa hyvin huomioitu.
Valtionhallinto on merkittävä asiakas suomalaiselle ICT-alalle ja sen kehittämillä ja ostamilla ratkaisuilla on suuri yhteiskunnallinen merkitys. Toivomme yhteistyön IT-strategian toteutuksessa jatkuvan tiiviinä valtionhallinnon, ICT-alan toimijoiden ja muun elinkeinoelämän kesken suomalaisen yhteiskunnan ja kansalaisten parhaaksi.

_________________		_________________
Aatto J. Repo		Juhani Koivunen
Toiminnanjohtaja		Erityisasiantuntija