Sisäasiainministeriö				Lausuntoyhteenveto 10.12.2010
Pelastusosasto				Luonnos valtioneuvoston asetukseksi pelastustoimesta
Lainsäädäntöneuvos Mika Kättö			SM 108:00/2008

Lausuntoyhteenvetoon on koottu 8.10.2010 lausuntokierrokselle lähetetystä asetusluonnoksesta (8.10.2010) annetut keskeisimmät kommentit. Lausunnoissa useampaan kertaan esitettyjä kannanottoja ei ole aina toistettu yhteenvedossa uudelleen (ks. tarkemmin yksityiskohtaiset kommentit lausunnoista).

Lausunnot pyydettiin seuraavilta tahoilta: ministeriöt, aluehallintovirastot, Hätäkeskuslaitos, Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi, Museovirasto, Onnettomuustutkintakeskus, Opetushallitus, pelastuslaitokset, Pelastusopisto, Pääesikunta, Suomen Kuntaliitto, Säteilyturvakeskus, Turvatekniikan keskus, Lapin liitto, Päijät-Hämeen liitto, Espoon kaupunki, Helsingin kaupunki, Hämeenlinnan kaupunki, Joensuun kaupunki, Jyväskylän kaupunki, Kajaanin kaupunki, Kokkolan kaupunki, Kotkan kaupunki, Kuopion kaupunki, Lappeenrannan kaupunki, Mikkelin kaupunki, Oulun kaupunki, Porin kaupunki, Porvoon kaupunki, Seinäjoen kaupunki, Tampereen kaupunki, Turun kaupunki, Vaasan kaupunki, Vantaan kaupunki, Ylivieskan kaupunki, Elinkeinoelämän keskusliitto ry, Finanssialan Keskusliitto ry, Suomen Isännöintiliitto ry, Suomen Kiinteistöliitto ry, Suomen Omakotiliitto ry, Suomen Yrittäjät ry, Vammaisfoorumi ry, Nuohousalan Keskusliitto ry, Suomen Meripelastusseura ry, Suomen Palopäällystöliitto ry, Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry, Suomen pelastusjohtajat -yhdistys, Suomen Punainen Risti, Suomen Sopimuspalokuntien Liitto ry, Akava ry, Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO ry, Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty ry, Kunnallinen työmarkkinalaitos, Opetusalan Ammattijärjestö OAJ ry, Palkansaajajärjestö Pardia ry, Pelastusalan Toimihenkilöiden Liitto PTL ry, Suomen Palomiesliitto SPAL ry ja Tekniikka ja Terveys KTN ry.

Lisäksi lausunnon ovat antaneet: Suomen Palveluskoiraliitto ry sekä Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry.

Seuraavilla lausunnonantajilla ei ollut varsinaista lausuttavaa tai kommentoitavaa tai lausunnossa esitettiin pelkästään myönteisiä arvioita asetusluonnoksesta: maa- ja metsätalousministeriö, puolustusministeriö, ulkoasiainministeriö, valtiovarainministeriö, Pelastusopisto, Säteilyturvakeskus, Satakunnan pelastuslaitos, Porin kaupunginhallitus, Kunnallinen työmarkkinalaitos, Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry, Nuohousalan Keskusliitto ry, Vammaisfoorumi ry, Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry, Akava ry, Pardia ry sekä Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty ry, 

PYKÄLÄKOHTAISET KOMMENTIT	LAUSUNNONANTAJA	LAUSUNTO	
1 luku Yleiset säännökset			
1 § Soveltamisala			
2 luku Toiminnanharjoittajan sekä rakennuksen omistajan ja haltijan velvollisuudet	Lounais-Suomen aluehallintovirasto	- Esitetään, että 2 lukuun sisättäisiin pykälä ”Pelastussuunnitelman toimeenpano”, jolla pelastussuunnitelman laatija velvoitettaisiin käynnistämään toimet pelastussuunnitelmassa mainittujen riskien ja uhkien vähentämiseksi.	
	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	- Luvun otsikko esitetään muutettavaksi muotoon: ”Toiminnanharjoittajan, tapahtuman järjestäjän sekä rakennuksen omistajan ja haltijan velvollisuudet”.	
	Turvatekniikan keskus	- Säädettäessä pelastussuunnitelmaan sisällytettävistä asioista on tärkeää, että kohteille asetettu selvitysvaatimus on oikeassa suhteessa toiminnan laajuuteen ja riskeihin.	
2 § Velvollisuus laatia rakennukseen ja muuhun kohteeseen pelastussuunnitelma	Ympäristöministeriö	- Perustelumuistioon kuvaus suunnittelumäärien muutoksista ja näistä aiheutuvista kustannuksista.
- Perustelumuistiossa olisi hyvä arvioida pelastussuunnitelman vaikuttavuutta onnettomuuksien ehkäisyn näkökulmasta perustuen aiempiin suunnitelmavelvoitteisiin ja näistä kerättyihin kokemuksiin.	
	Liikenne- ja viestintäministeriö	- Miniteriö viittaa Liikenneviraston ja Liikenteen turvallisuusviraston lausuntoihin ja toivoo, että ne otetaan huomioon asetuksen valmistelussa.	
	Työ- ja elinkeinoministeriö	- Esitetään harkittavaksi, tulisiko kaikki matkailukäytössä olevat isommat lumirakennelmat, joissa on huonetilan kaltaisia sisätiloja, säätää pelastussuunnitelman laatimisvelvoitteen piiriin (lisäämällä kohdetyyppi esimerkiksi  7-kohdan luetteloon).	
	Sosiaali- ja terveysministeriö	- Rakennuksen haltijalla (omistajalla) ei voi olla tietoa kaikesta rakennuksessa tapahtuvasta toiminnasta, eikä hän esimerkiksi välttämättä tunne tällaisen toiminnan sisältöä ja sille asetettavia vaatimuksia tai tiedä asunnossa olevien henkilöiden määrää, joka saattaa lisäksi vaihdella päivittäin; huomattava myös esim. kiertävä perhepäivähoito; vastuu mahdollinen pelastussuunnitelman laatimisesta yksittäiselle kohteelle (asunnolle) ja siihen liittyvistä toimenpiteistä tulee asettaa ainoastaan toiminnanharjoittajalle.
- Eräillä toimijoilla, erityisesti yksityisillä henkilöillä kuten muun muassa perhepäivähoitajilla ei voida katsoa olevan sellaista tietämystä, jota pelastussuunnitelman laatiminen edellyttää; perhepäivähoitajille ehdotettu vaatimus laatia erillinen pelastussuunnitelma voidaan katsoa tarpeettoman raskaaksi toimenpiteeksi (ks. tarkemmin lausunto).
- Asetusehdotuksesta ei käy riittävästi ilmi, miten menetellään muun muassa kerho- ja harrastustoiminnan ja muun vastaavan toiminnan kyseessä ollessa (musiikkikoulut ja -kerhot, kuntien ja seurakuntien iltapäiväkerhot jne.), jossa lapsia ei varsinaisesti oteta hoitoon, mutta jotka eivät ole varsinaisia opetuslaitoksia; 2 ja 4 kohdissa tulee yksilöidä tapaukset, joille pelastussuunnitelma tulee laatia seuraavasti: 
2) sairaaloille, vanhainkodeille, muun laitoshuollon rakennuksille, suljetuille rangaistuslaitoksille ja muille näihin verrattaville kohteille (hoitolaitokset) sekä erillisille päihde- ja mielenterveysongelmaisten tai vaikeasti vammaisten henkilöiden tuli- ja palveluasumiseen tarkoitetuille rakennuksille;
4) lastensuojelulaitoksiin ja koulukoteihin sekä päiväkoteihin, kahden tai useamman lapsiryhmän perhepäivätiloihin sekä lasten ryhmämuotoisen kerho- ja harrastustoiminnan järjestämisessä käytettäviin tiloihin.	
	Opetus- ja kulttuuriministeriö	- Kohta 3: esitetään, että ilmaisu ”opetusrakennus” korvattaisiin tarkemmalla ja laajemmalla ilmaisulla ”rakennukset, joissa annetaan opetusta”.
- Kohta 7: esitetään lisättäväksi nimenomainen maininta museoista.
- Kohta 13: kohta on erinomaisen tärkeä ja sananmuodoltaan hyvä.	
	Liikennevirasto	- Asetuksesta tulee poistaa vaatimus pelastussuunnitelman laatimisesta maanteiden ja rautateiden tunneleihin:
-- asetusluonnoksessa edellytetty erillinen pelastussuunnitelma on tarpeeton, sillä maantietunnelien turvallisuusasiakirjat kattavat jo kaikki pelastussuunnitelman asiat.
-- myös rautatietunneleita koskevat turvallisuusmääräykset mukaan lukien pelastussuunnittelua koskevat vaatimukset tulee antaa yhden turvallisuusviranomaisen kautta; rautatietunneleita koskevat turvallisuussäännökset on kuvattu kattavasti Liikenteen turvallisuusviraston määräyksissä ja eurooppalaisissa rautatietunneleita koskevissa säädöksissä; tämän johdosta ei ole tarkoituksenmukaista jakaa sääntelyä kahden eri viranomaisen kesken; turvallisuusmääräysten pitää myös koskea ainoastaan uusia tunneleita, määräysten soveltaminen sellaisenaan vanhoihin tunneleihin aiheuttaa kohtuuttomia kustannuksia saatuihin turvallisuushyötyihin nähden.
- Asetusluonnoksen 2 §:n 1 momentin kohdassa 15 on käytetty nimitystä ”maantieliikenteen tunneli”; voidaan katsoa, että se tarkoittaa maantielain mukaisesti vain maanteiden tunneleita, eikä ollenkaan kuntien katuverkon tunneleita tai muita tunneleita; jälkimmäisiä ei liene mitenkään turvallisuuden osalta säädelty.	
	Liikenteen turvallisuusvirasto TraFi	- Rautatietunneleiden pelastussuunnitelmille esitetään vaatimuksia myös Komission päätöksessä rautatietunneleiden turvallisuutta Euroopan laajuisessa tavanomaisessa ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä koskevassa yhteentoimivuuden teknisessä eritelmässä (2008/163/EY), ns. tunneli-YTE”; asetusluonnos ja tunneli-YTE eroavat jonkin verran pelastussuunnitelman laatimisvelvollisuuden ja sisällön osalta.
- Trafi/rautatieosasto:
-- Tunneli-YTE koskee kaikkia tunneleita pituudesta riippumatta; kuitenkin vain uusia ja parannettuja tunneleita.
-- Kansallisesti lähdetty siitä, että myös nykyisen pelastuslain vaatimukset pelastussuunnitelman sisällöstä täytettävä, joten erot laatimisvelvollisuudesta ja sisällöstä eivät todennäköisesti tule aiheuttamaan ongelmia myöskään pelastuslainsäädännön uudistamisen jälkeen
--- muutamia näkökohtia asetuksen tulkinnasta rautatietunneleiden osalta tulee kuitenkin esiin:
---- joukkoliikennetunneleiden ja yli 500 metriä pitkien rautatietunneleiden välistä suhdetta tulisi täsmentää; joukkoliikennetunneli voi tarkoittaa kaikkia rautateiden henkilöliikenteeseen käytettäviä tunneleita tai ainakin osaa niistä; koska Suomessa käytännössä lähes kaikissa rautatietunneleissa on henkilöliikennettä, tarkoittaisi tämä sitä, että melkein kaikkiin rautatietunneleihin tulisi laatia pelastussuunnitelma, ja että pituusrajoitus koskisi ainoastaan tavaraliikenteelle tarkoitettuja rautatietunneleita; tämä tulkinta lisäisi laadittavien pelastussuunnitelmien määrää; Suomen rataverkolla on käytössä yhteensä 42 tunnelia, joista 14 on yli 500 metriä pitkiä, Suomen lyhyin rautatietunneli on 26 metriä pitkä. Alle 500 metrin pituisista tunneleista suurimmassa osassa on henkilöliikennettä.
- Asetuksesta puuttuu siirtymäsäännös, joka kertoisi tunnelin haltijalle, mihin mennessä pelastuslain vaatimukset täyttävä pelastussuunnitelma tunneliin on laadittava. [Huom: siirtymäsäännös on laissa].

- Lentoasemien osalta todetaan, että pelastussuunnitelmien laatimisvelvoite perustuu Chicagon yleissopimukseen ja Liikenteen turvallisuusviraston antamiin ilmailumääräyksiin	
	Pohjois-Suomen aluehallintovirasto	- 1 kohdan mukainen vaatimus laatia pelastussuunnitelma asuinrakennuksiin, joissa on vähintään kolme asuntoa, on aiheeton muutos voimassa olevaan asetukseen; viisi asuinhuoneistoa on jo muodostanut (rajana) pysyvän käytännön.
- 6 kohdan mukainen vähintään 20 henkilön tilapäismajoituksen henkilöraja on liian alhainen; esitetään, että raja olisi vähintään 50 henkilöä	
	Itä-Suomen aluehallintovirasto	- 1 kohdan vaatimus (suunnitteluvelvoitteen raja 3 asuntoa) vaikuttaa kohtuuttomalta
- Pykälään esitetään lisättäväksi toinen momentti, jossa säädettäisiin pelastussuunnitelman tai siitä laaditun yhteenvedon toimittamisesta alueen pelastustoimelle sopivalla tavalla (suunnitelman koontisivu perustietoineen tms.)	
	Museovirasto	1 momentin kohta 13: 
- Muistiossa mainittujen sopimusten lisäksi Suomea kansainvälisellä tasolla sitoo yleissopimus maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta (SopS 19/1987); Suomea sitovat myös Euroopan neuvoston yleissopimukset. rakennusperinnön ja arkeologisen perinnön turvaamisesta.
- Asetusehdotuksen muistiossa kulttuuriomaisuus on määritelty Haagin yleissopimuksen mukaan, mutta muistiossa on jätetty avoimeksi instituutiot, jotka määrittelyn suorittavat; perusteluissa tulisi täsmentää ja rajata ne istituutiot, jotka asetusehdotuksen 2 §:n 1 momentin kohdan 13 määrittelyn suorittavat; Museovirasto on yksi niistä.
- Haagin sopimukseen perustuva kohteiden joukko on tarkoituksenmukaista todeta ehdotuksen (13 kohta) mukaiseksi kulttuuriomaisuudeksi; tämän lisäksi saattaa olla aiheellista harkita, ympäristöministeriötä kuullen, ovatko rakennusperinnön suojelusta suojellut kohteet sellainen kohteiden joukko, johon kohtaa 13 olisi sovellettava.	
	Opetushallitus	- Asetusluonnoksen ilmaus ”opetusrakennus” ei ole vakiintunut käsite ja saattaa aiheuttaa epäselvyyttä. Opetushallitus esittää, että asetusluonnoksen 2 §:n kohta kolme muutettaisiin muotoon: ”3) kouluihin, oppilaitoksiin ja muihin vastaaviin opetuksessa käytettäviin tiloihin.”
- Opetushallitus pitää tärkeänä sitä, että opetuksen ja koulutuksen järjestäjä huolehtii siitä, että turvallisuutta koskevien ohjeiden tiedottamisen yhteydessä myös pelastussuunnitelmasta tiedotetaan sekä oppilaille, huoltajille että koulun henkilöstölle.	
	Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä	- 2 §:ssä viitataan pelastuslakiluonnoksen 18 §:ään, josta STM:n lausunnossa pelastuslakiluonnoksesta pyydetään poistamaan kohta sairaalat.
- Asetusluonnoksen 3 §:n 3 momenttia pidämme perusteltuna ratkaisuna, koska PKSSK valmiussuunnitelman osana ovat pelastussuunnitelmat.	
	Onnettomuustutkintakeskus	- Näkemyksemme mukaan on hyvä, että pelastussuunnitelman laatimisvelvoite on laaja, ja että pelastussuunnitelman sisältämät asiat voidaan koota muun suunnitelman yhteyteen.
- Kiinnitämme kuitenkin huomiota siihen, että pelastussuunnitelma ei ole tyypillisesti ollut luonteeltaan ennaltaehkäisevä; pelastussuunnittelu on syytä aloittaa riskien ja niiden suuruusluokan määrittelyllä; sen jälkeen olisi tarkoituksenmukaista luoda suunnitelma näiden riskien poistamiseksi, minimoimiseksi tai muunlaiseksi hallitsemiseksi; asetuksella olisi tarpeen ohjata suunnittelua tähän suuntaan.
- Pelastussuunnitelman laatimisvelvoitteen liittyminen rakennukseen ja muuhun kohteeseen sekä yleisötilaisuuteen on näkemyksemme mukaan ongelmallinen; linja-auto-onnettomuuksien tutkinnassa on ilmennyt, että linja-autoyritykseltä saatetaan vaatia pelastussuunnitelma esimerkiksi toimitiloihin tai korjaamorakennukseen; sen sijaan matkustajamääriltään mittavaa linja-autoliikennettä varten ei vastaavaa suunnittelua edellytetä; vastaava tilanne voi olla joissain muissakin toiminnassa; asetelmasta seuraa turvallisuustason tarpeetonta vaihtelua toiminnasta toiseen ja merkittäviä aukkoja varautumisessa.	
	Mikkelin kaupunki/Etelä-Savon pelastuslaitos	- Asetuksessa pitäisi mahdollistaa myös se, että pelastussuunnitelma voitaisiin sisällyttää pelastuslain nojalla laadittavaan poistumisturvallisuusselvitykseen; poistumisturvallisuus ja poistumisjärjestelyt ovat oleellinen osa pelastussuunnitelmaa ja näiden asioiden läpikäyminen samassa asiakirjassa voisi rationalisoida ja parantaa suunnitteluprosessia.	
	Espoon kaupunki/Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos	- Kohta 1; velvoitteen tulee täsmentää rakennuksen omistajan ja haltijan välisiä suhteita; ongelmaksi saattaa kuitenkin muodostua rajatapaukset, kuten samalla tontille rakennettavat erilaiset asuinrakennustyypit (kuten paritalot, omakotitalot, rivitaloyhtiöt).
- Kohta 6: joukkomajoituksen pelastussuunnitelma on hyvä olla nimenomaan osana koko kohteen pelastussuunnitelmaa ja otettavissa käyttöön koska tahansa.
- Kohta 7: ehdotamme, että pelastussuunnitelma tulee laatia kokoontumispaikkoihin, joissa henkilömäärä ylittää tietyn luvun, esimerkiksi 50 henkilöä; sanamuoto tulisi muuttaa siten, että aloitetaan luetelma toimin päin eli ”Tulee laatia kokoontumispaikkoihin, kuten kirkkoihin, kirjastoihin…”
- Esitämme lisättäväksi yksittäiset lyhytaikaisesti vuokrattavat huoneistot ja rakennukset, kuten lomamökit.	
	Kuopion kaupunki (Tilakeskus, arkkitehtitoimisto)	- Pelastussuunnitelman laatimisvelvoite tulisi tiukemmin rajata koskemaan vain tilanteita, joissa on kysymys henkilöturvasta; tulisi harkita kohtien 10,11 ja 13 tarpeellisuutta tai ainakin niiden vaikuttavuuden laajuutta; tulkintamahdollisuudet tulisi rajata poistamalla ilmaukset, joiden tulkinta voi aiheuttaa ristiriitaa käyttäjän ja pelastusviranomaisen kesken.
- Käytetäänkö pelastussuunnitelma -nimikettä riippumatta siitä pystyvätkö kohteessa oleskelevat henkilöt pelastautumaan itsenäisesti vai tarvitaanko heille avustavaa henkilöstöä (pelastussuunnitelma/pelastautumissuunnitelma).	
	Oulun kaupunki/Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	- Pelastussuunnitelman laatimisvelvoitteen laajentaminen ei ole perusteltua.; asuinrakennuksia koskeva pelastussuunnitteluvelvoite  on pidettävä nykysäädösten mukaisena tai nostettava esimerkiksi 10 huoneistoon; pelastussuunnitelman laatimisvelvoite on poistettava perhepäiväkodeilta, tilapäiseltä joukkomajoitukselta sekä ilmoitusrajan (ilmoitus pelastusviranomaiselle) ylittävältä vaarallisten kemikaalien teolliselta käsittelyltä tai varastoinnilta.; suunnitteluvelvoite tulisi asettaa yli 500 katsojapaikan urheilukentille; 5 kohtaa voisi täsmentää siten, että velvoite koskee ulkoilulain (606/1973) 18 §:ssä määriteltyjä leirintäalueita ja saman lain 25 §:ssä määriteltyjä tilapäisiä leirintäalueita.
- Pykälään on hyvä lisätä kohta, jossa pelastusviranomainen oikeutetaan vaatimaan muultakin kohteelta pelastussuunnitelman laatimista, jos se perustelluista syistä on tarpeen.	
	Vantaan kaupunki	- Pelastussuunnitelman laatimisvelvollisuus tulisi ulottaa myös samalla tontilla sijaitseviin paritaloista tai kytketyistä omakotitaloista koostuviin asunto-osakeyhtiöihin, joissa on vähintään neljä asuntoa.	
	Kokkolan kaupunki	- Pelastussuunnitelman laatimisvelvollisuutta (rakennukset)  tulisi lieventää; raja vähintään kuusi asuinhuoneistoa ja joissa on huoneistoille yhteisiä huonetiloja (kohta 1); katsomorakenteet omaavilta urheilukentiltä tulisi poistaa pelastussuunnitelman laatimisvelvoite (kohta 7); pelastussuunnitelman laatimisvelvoite tulisi koskea kauppakeskuksia ja vastaavia tiloja sekä yli 800 neliömetrin myymälöitä (kohta 8).	
	Jokilaaksojen pelastuslaitos	- Kohta 1: epäselvää suunnitteluvelvoitteen kiristämisen hyöty.
- Kohta 11: Kohdassa jää huomiotta kokonaan maa- ja metsätalousministeriön asetus tuettavaa rakentamista koskevista paloteknisistä vaatimuksista (456/2010, 12 §).	
	Itä-Uudenmaan pelastuslaitos	- Kohdeluetteloa tulisi tarkentaa siten, että myös nuorisotilat ja konserttihallit sisältyisivät pelastussuunnitelman laadintavelvollisten kohteisiin.	
	Pohjois-Karjalan pelastuslaitos	- Perhepäiväkotien suunnitteluvelvoitteen asettamista tulisi vielä harkita.
- Voimassa olevasta sääntelystä poiketen pelastussuunnitelmassa ei enää suoranaisesti velvoitettaisi turvallisuushenkilöstön nimeämistä ja varaamista; tällä helpotetaan erityisesti asuinkiinteistöjen pelastussuunnitelmien laadintaa.
- Kohta !0 esitetään muutettavaksi muotoon: ”yli 1500 neliömetrin teollisuus-, tuotanto- ja varastorakennuksiin; toiminnan ollessa palovaarallista yli 500 neliömetrin rakennuksiin” ; peruste: pelkkä pinta-ala ei ole riittävä velvollisuuden ratkaiseva tekijä; toiminnan riskialttius vaikuttaa merkittävästi tarpeeseen laatia pelastussuunnitelma; RakMK E2 mukainen palovaarallisuusluokka voisi olla väline ao. palovaarallisuuden arviointiin.
- Esitetään 2 §:n loppuun lisäystä: ”Laadittu pelastussuunnitelma on toimitettava pelastuslaitokselle tiedoksi.”; peruste: velvollisuus toimittaa pelastussuunnitelma tiedoksi helpottaisi valvontaa.	
	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	- 1 kohdan muutosesitys: pelastussuunnitelma on laadittava asuinrakennuksiin tai samalla tontilla sijaitseviin rakennusryhmiin joissa on vähintään 3 asuinhuoneistoa; perusteena muutosesitykseen on se, että nykyisin rakennetaan korttelin kokoisia pientalo asunto-osakeyhtiöitä, joissa voi olla 30 pientaloa, yhteiset väestönsuojatilat ja varastot sekä lämpövoimala; asetuksen muuttaminen nykyisestä velvoitteesta ehdotettuun muotoon vähentäisi merkittävästi pelastussuunnitelman laatimisvelvollisten asuinhuoneistojen lukumäärää; lisäksi samalla tontilla sijaitseva suuri määrä pientaloja aiheuttaa aluepalon riskin, joka on huomattavasti pienempi, jos rakennukset sijaitsevat eri tonteilla (palo-osastovaatimukset, ks. tarkemmin lausunto).
- Pykälään esitetään lisättäväksi kohta ”16) milloin pelastusviranomainen katsoo pelastussuunnitelman tarpeelliseksi”.	
	Tampereen aluepelastuslaitos	- Pelastussuunnitelman laatimisvelvoite ei esitetyssä muodossa huomio riittävästi kohteen ominaisuuksia (ks. tarkemmin lausunto).	
	Pohjois-Savon pelastuslaitos	- Kohta 1: vaatimustasoa ei tule ainakaan tiukentaa nykyisestä; asuinkiinteistöissä pelastussuunnitelman todellinen hyöty ja vaikuttavuus on yleensä hyvin vähäinen.
- Kohta 4: Perhepäiväkoteihin pelastussuunnitelmaa ei tulisi suoranaisesti vaatia, koska kyseessä on kuitenkin perhepäivähoitajan oma asunto.
- Kohta 5: kohteisiin tulisi määritellä selkeä pelastussuunnitelman laatimisvelvoitteen tuova henkilömääräraja, jolloin tulkintaepäselvyydet jäisivät pois.
- Kohta 7: Onko esimerkiksi moottoriradoille tarpeellista edellyttää pelastussuunnitelma, koska siellä järjestettäviin tapahtumiin tulee kuitenkin aina laatia tapahtumakohtainen pelastussuunnitelma.	
	Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitos	- Kohta 1: Pelastussuunnitelman laatimisvelvollisuus tulisi koskea asuinrakennuksia, joissa on vähintään kuusi asuinhuoneistoa ja joissa on huoneistoille yhteisiä huonetiloja.
- Kohta 7: Katsomorakenteet omaavilta urheilukentiltä tulisi poistaa pelastussuunnitelman laatimisvelvoite.
- Kohta 8: Pelastussuunnitelman laatimisvelvoitteen tulisi koskea kauppakeskuksia ja vastaavia tiloja sekä yli 800 neliömetrin myymälöitä.	
	Suomen Kuntaliitto	- Yleisesti voidaan asetusehdotuksen 2 §:n perusteluista todeta, että osa asioista on hyvin ja huolellisesti perusteltuja, mutta osa asioista ja myös esitetyistä muutoksista voimassaolevaan asetukseen on jätetty perustelematta; näin ollen muutosten tarpeellisuuteen tai hyväksyttävyyteen on hyvin vaikea ottaa kantaa.
- Pelastussuunnitelmavelvollisuuden määrittelyn osalta Kuntaliitto ehdottaa selvitettäväksi sitä, että asetuksessa pelastussuunnitelmavelvollisuuden rajat määriteltäisiin joustaviksi ja pelastusviranomaisille annettaisiin mahdollisuus käyttää paikallista harkintaa ja täsmentää sitä, keneltä pelastussuunnitelma vaadittaisiin; tällöin pelastusviranomaiset voisivat pohtia pelastussuunnitelmavelvollisuutta suhteessa muihin turvallisuutta edistäviin menetelmiin; työ voitaisiin tehdä osana pelastusviranomaisten valvontatehtävää; Mikäli selvitystyö osoittaisi menettelyn soveliaaksi, asetus laadittaisiin selvitystyön tulosten perusteella.
- 1 kohta: Kokonaan on jäänyt perustelematta se, miksi pelastussuunnitelmavelvollisuus ulotettaisiin viiden sijasta kolmeen asuinhuoneistoon; koska vaatimuksen kiristämiselle ei ole osoitettu minkäänlaista perustelua, tulee pitäytyä voimassa olevan asetuksen vaatimuksessa.
- Kohta 2: Kuntaliitto pitää erikoisena sitä lähestymistapaa, että samaan kohteeseen tulee laatia sekä pelastussuunnitelma että poistumisturvallisuusselvitys; nämä ovat niin sidoksissa toisiinsa, että on tarkoituksenmukaista laatia vain yksi suunnitelma, jolloin pelastussuunnitelman osana on poistumisturvallisuusselvitys tai poistumisturvallisuusselvityksen osana pelastussuunnitelma; nyt tämä mahdollisuus on rajattu pois asetusluonnoksen 3 §:n 3 momentissa (pelastussuunnitelma voidaan yhdistää ainoastaan muun lain nojalla laadittuun suunnitelmaan); Ks. muutosehdotus pykälän 3 kommenttien kohdalla.
- Kohta 4: On varsin tulkinnanvaraista, ketä pelastussuunnitelmavelvollisuus koskee esimerkiksi tapauksessa, että perhepäivähoito järjestetään lapsen omassa kodissa. Kohta ehdotetaan muotoon: ”4) lastensuojelulaitoksiin ja koulukoteihin sekä päiväkoteihin, ryhmäperhepäiväkoteihin tai muihin lasten ryhmämuotoisen hoidon järjestämisessä käytettäviin tiloihin lukuun ottamatta perhepäivähoitajan tai lapsen kotona tapahtuvaa perhepäivähoitoa ja sosiaalihuoltolain tarkoittamaa perhehoitoa.”
- Kohta 6: Jää ehkä hieman epäselväksi se, mitä tarkoitetaan tilapäisellä joukkomajoituksella ja miten raja vedetään kohdassa 5 määriteltyihin majoitusliikkeisiin; onko esimerkiksi kesällä marjanpoimijoiden majoitus tilapäistä joukkomajoitusta vai majoitusliiketoimintaa; esittelymuistiossa tulisi tätä asiaa avata.
- Kohta 8: Muutosta (500m2 -> 400m2) ei esittelymuistiossa millään tavoin perustella.
- Kohta 14: suunnitteluvelvoitetta väljennetty eräiden työpaikkojen osalta sitomalla velvollisuus siihen, kuinka suuri joukko työntekijöitä ja muita ihmisiä on samanaikaisesti paikalla; väljennys on jätetty perustelematta ja vaatimusten voidaan katsoa olevan ristiriitaisia senkin suhteen, että kohdan 10 mukaan pelastussuunnitelma on laadittava varastoihin, joiden koko ylittää 1500 m2, vaikka siellä ei työskentelisi tai oleskelisi samanaikaisesti 1-2 henkilöä enempää.	
	Suomen Kiinteistöliitto ry	- Liitto pitää tärkeänä, että pelastussuunnitelman laatimisvelvollisuuden alarajaa (asuinhuoneistot) ei laskettaisi näin alhaiseksi.	
	Suomen Isännöintiliitto ry	- Nykyisestä sääntelystä poiketen suunnitteluvelvoitetta ei enää olisi, vaikka tontilla tai rakennuspaikalla olisi suuri joukko yksittäistaloja tai paritaloja; esitetty muutos vahvistaa nykyistä käytäntöä ja muutoksen myötä voidaan keskittyä kerrostalojen asianmukaisten pelastussuunnitelmien laadintaan.
- Pelastuslakiesityksen mukaan pelastussuunnitelman laatimisesta vastaa rakennuksen haltija; paritaloyhtiö, joka ei muutoin olisi velvollinen laatiman pelastussuunnitelmaa, joutuu tekemään sen mahdollisen perhepäivähoidon johdosta; ei ole tarkoituksenmukaista, että paritalon toisessa huoneistossa asuva osakkeenomistaja joutuisi osallistumaan pelastussuunnitelman laatimiseen.	
	Opetusalan Ammattijärjestö OAJ ry	- Tärkeää olisi, että rakennuksen haltija saa rakennuksen omistajalta tiedon kaikista niistä ulkopuolisista tahoista, jotka tiloja käyttävät sekä siitä , mihin tarkoitukseen tiloja käytetään (ml. rakennuksen tavanomaisesta poikkeavat käyttötavat).	
3 § Pelastussuunnitelman sisältö	Sosiaali- ja terveysministeriö	- Ennakoivien toimenpiteiden merkitystä tulisi painottaa esitettyä enemmän	
	Liikennevirasto	- 3 §:n 3 momentin tekstiä tulisi korjata;  sen mukaan pelastussuunnitelmaa ei tarvita, jos turvallisuussuunnitelma tms. laaditaan jonkun muun lain kuin pelastuslain nojalla; asetustekstiä tulisi täydentää niin, että pelastussuunnitelmaa ei tarvita myöskään silloin kun turvallisuussuunnitelma tai vastaava edellytetään laadittavaksi toimivaltaisen viranomaisen lain nojalla antaman määräyksen perusteella.	
	Turvatekniikan keskus	- 3 §:n 1 momenttia olisi hyvä täydentää ja tarkentaa kuulumaan esim. seuraavasti: ”Pelastuslain 15 §:n 2 momentissa säädetyn sisältövaatimuksen lisäksi pelastussuunnitelmassa on tarpeen mukaan otettava huomioon myös kohteen tavanomaisesta poikkeava käyttö ja tilapäinen käyttötavan muutos, sisältäen ennakolta laaditut toimintamallit kiinteistöön sijoitettujen pelastustoimen laitteiden asianmukaisen ja luotettavan toiminnan varmistamiseksi, tämän edellyttämät käyttö- ja kunnossapitotoimenpiteet sekä toimenpiteiden suorittamisesta vastaavien henkilöiden nimeäminen.”
- 3 §:n 2 momentissa on poikkeusoloja koskeva maininta; vähintäänkin asetuksen perusteluissa olisi tarpeen kuvata, mitä poikkeusoloja tässä asiayhteydessä tarkoitetaan.
- Esitetään harkittavaksi, onko asetuksessa tarpeen säätää erikseen pelastuslaitoksen neuvontavelvollisuudesta pelastussuunnitelman laadinnassa. Viranomaisella on kuitenkin yleinen neuvontavelvollisuus hallintolain 8 §:n mukaisesti (3.5 §).	
	Espoon kaupunki/Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos	- Ehdotetaan, että pelastussuunnitelman liitteenä tulee vaatia poistumisturvallisuusselvitys kohteissa, joissa se vaaditaan pelastuslain tai rakentamismääräysten mukaisesti.	
	Kuopion kaupunki (Tilakeskus, arkkitehtitoimisto)	- Pelastussuunnitelman sisällöstä ja muodosta tulisi antaa yhtenäiset ja valtakunnallisesti yhtäpitävät ohjeet ja malli (valmiit lomakkeet erityyppisiin kohteisiin).	
	Oulun kaupunki/Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	- Valmisteltavana oleva pelastuslaki ja pelastusasetus poistavat omatoimiseen varautumiseen liittyvän velvoitteen nimetä, varata ja kouluttaa esim. henkilöstön määrään ja onnettomuusuhkiin suhteutettu määrä turvallisuushenkilöstöä; jos näin todella halutaan, on sille oltava hyvät perustelut ja myös kattavat selvitykset asetuksen perustelumuistiossa; edellytämme, että pelastussuunnitelman sisältövaatimuksiin on sisällytettävä jatkossakin turvallisuushenkilöstön nimeäminen ja kouluttaminen.
- Asetusluonnoksen mukaan pelastussuunnitelmassa on selvitettävä myös se, miten omatoimisen varautumisen velvoitteet toteutetaan poikkeusoloissa; tämä vaatimus on suunnitteluvelvollisille erittäin vaikea ja jäänee sanahelinäksi suunnitelman asiasisällöissä; esitämme, että erillinen maininta poikkeusoloista poistetaan pelastussuunnitelman sisältövaatimuksista tai sitten vaatimus avataan ja tarkennetaan asetuksessa; pelastussuunnitelman nykyiset vaatimukset ovat kohtalaisen hyvät, eikä niitä pidä tarpeettomasti muuttaa.	
	Helsingin kaupunginhallitus	- Asetusluonnoksen 3.2 §:n mukaan pelastussuunnitelmassa on selvitettävä myös se, miten pelastuslain 14 §:n mukainen omatoiminen varautuminen toteutetaan poikkeusoloissa; valmiuslain 2 §:ssä määritellään poikkeusolot; edellä mainittuja säännöksiä tulkiten asetusluonnos edellyttäisi esimerkiksi yli kolmen asuinhuoneiston tai yli 50 henkilön ravintolan varautumaan muun muassa kansainvälisen vaihdannan tai tavaroiden tuonnin vaikeutumisesta aiheutuvaan tilanteeseen pelastussuunnitelmalla; kaupunginhallitus katsoo, että asetusluonnoksen tämä kohta on kohtuuton ja omiaan hämärtämään pelastussuunnitelman tavoitteita; poikkeusoloihin varautumista ei tule esittää kokonaisuutena osaksi pelastuslakia, sillä poikkeusolot eivät merkittävästi eroa normaaliolojen onnettomuuksista, joihin pelastussuunnitelmalla varaudutaan; lisäksi osa poikkeusoloista on sellaisia, etteivät ne vaikuta mitenkään omatoimisen varautumisen toteuttamiseen; voimassa olevan pelastusasetuksen 5.1 §:n 2 momentin mukaan omatoiminen varautuminen poikkeusoloissa on pelastustoimen tehtävä [”Alueen pelastustoimi ”huolehtii oman organisaationsa valmiudesta väestönsuojelutehtäviin ja pelastuslain 8 §:ssä tarkoitetun omatoimisen varautumisen organisoimisesta poikkeusolojen varalle sekä väestönsuojelussa tarvittavasta yhteistoiminnasta mainitun lain 6 §:ssä tarkoitettujen tahojen kanssa]; kaupunginhallitus katsoo, että voimassaoleva tapa järjestää omatoiminen varautuminen poikkeusoloissa on toimiva, eikä sitä tule muuttaa; mikäli velvoite kirjata poikkeusolojen omatoimisen varautumisen toimintatavat pelastussuunnitelmaan kuitenkin asetetaan, sen tulee selväsanaisesti koskea ainoastaan suurimpia kiinteistöjä ja toimipaikkoja.	
	Jokilaaksojen pelastuslaitos	- 3 momenttia voisi tarkentaa muotoon: ”Tästä on mainittava kyseenomaisessa suunnitelmassa.”	
	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	- Esitetään pykälän muotoilemista yksityiskohtaisemmaksi, ks. tarkemmin lausunto.	
	Pohjois-Savon pelastuslaitos	- Kahdessa eri paikassa (laki/asetus) esitetyt pelastussuunnitelman sisältövaatimukset tuovat sekavuutta asiaan.	
	Suomen Kuntaliitto	- Ehdotetaan, että 3 momentti muutetaan muotoon: ”Jos samaa kohdetta varten tulee pelastuslain tai muun lain nojalla laatia poistumisturvallisuusselvitys, turvallisuus-, valmius- tai muu vastaava suunnitelma, erillistä pelastussuunnitelmaa ei tarvitse laatia, vaan tarvittavat asiat voidaan koota pelastuslain tai muun lain nojalla laadittavaan suunnitelmaan. Tästä on mainittava suunnitelmassa.”; näin varmistetaan turvallisuusnäkökohtien tarkastelu yhtenä kokonaisuutena sekä yhtenäistetään suunnitteluprosesseja ja parannetaan suunnitelmien tasoa.	
	Suomen Pelastusjohtajat (yhdistys)	- Pelastussuunnitelma ja poistumisturvallisuusselvitys voisivat muodostaa kokonaisuuden.	
	Opetusalan Ammattijärjestö OAJ ry	- Asetusehdotuksessa ei ole täsmennetty sitä, mitä pelastussuunnitelmaan vaadittavan vaarojen arvioinnin ja riskien arvioinnin tulee sisältää; arvioinnin sisältöä tulisi konkretisoida asetuksessa.
- Pelastussuunnitelmia tulisi testata ja harjoitella käytännössä.	
4 § Velvollisuus laatia yleisötilaisuuteen ja tapahtumaan pelastussuunnitelma	Pohjois-Suomen aluehallintovirasto	- 1 kohdassa esitetty 200 henkilön raja yleisötilaisuuden pelastussuunnitelman kriteerinä on liian alhainen; esitetään rajan nostamista 300 henkilöön; normaalissa kokoontumistilassa uloskäytävien yhteenlaskettu leveys, 1200 mm + varatie 1200 mm, riittää 300henkilö varten; eli poistumisenkin suhteen tulee ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin vasta jos em. henkilömäärä ylittyy.	
	Hätäkeskuslaitos	- Asetuksen 4 §:ään tulisi lisätä vastaavanlainen tiedottamisvelvoite kuin 3 §:ssä on; yleisötilaisuuksien ja tapahtumien pelastussuunnitelmat on tiedotettava tarvittavalla tavalla yleisölle sekä tapahtuman toimihenkilöille ja muille, joiden on osallistuttava pelastussuunnitelman toimeenpanoon; yleistilaisuuksien ja tapahtumien pelastussuunnitelmat tulee toimittaa myös paikalliseen hätäkeskukseen.	
	Onnettomuustutkintakeskus	- Tänä vuonna sattuneen ilotuliteonnettomuuden johdosta nostamme esiin vielä havaintomme asetuksen 4 §:stä; siinä pelastussuunnitelman laatimisvelvoite kytketään räjähteiden käyttämiseen erikoistehosteina; käsityksemme mukaan maininta erikoistehosteesta on tarpeeton, sillä räjähteiden käyttö missä tahansa tarkoituksessa lienee hyvä peruste pelastussuunnitelmalle; tulkinnanvaraisuuden vähentämiseksi kohdassa voisi mainita ilotulitteet.	
	Kuopion kaupunki (Tilakeskus, arkkitehtitoimisto)	- Jos pelastussuunnitelman laatimisvelvollisuus on tilaisuuden järjestäjän tehtävä, mikä on omistajan vastuu, jos suunnitelmasta huolimatta tapahtuu vahinko?
- 3 momentti: yksiselitteinen tulkinta siitä, milloin poistumisjärjestelyt poikkeavat tavanomaisesta. 	
	Oulun kaupunki/Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	- Esitetään, että raja 200 henkilö muutetaan rajaksi 500 henkilöä.
- Avotuli tai erikoistehosteet eivät missään tapauksessa saa olla perusteena pelastussuunnitelman vaatimiselle; uuden pelastuslain säännökset vaativat huolellisuutta avotulen käytössä, eikä tähän saada lisäarvoa pelastussuunnitelmalla; palo- ja räjähdysvaarallisia kemikaaleja ei saa käyttää erikoistehosteena yleisötapahtumassa ilman ilmoitusta pelastusviranomaiselle (laki 390/2005, 81 §); sama säädös antaa pelastusviranomaiselle oikeuden kieltää erikoistehosteiden käytön tai antaa käytölle tarpeelliseksi katsottavia ehtoja ja rajoituksia; pelastussuunnitteluvelvoite ei tuo myöskään tähän lisäarvoa.
- Myös asetuksen 4 §:n osalta on todettava, että nykyiset pelastussuunnitelmien sisältövaatimukset ovat kohtalaiset hyvät, eikä niitä pidä tarpeettomasti muuttaa.  	
	Vantaan kaupunki	- Ongelmallista on ohjeistaa esimerkiksi pääkaupunkiseudulla yleistyneitä maksuttomia laajalla alueella tapahtuvia yleisötilaisuuksia ja tapahtumia, joiden kokonaisvastuussa olevaa järjestäjää saattaa olla vaikea määritellä.	
	Kokkolan kaupunki	- Pelastussuunnitelman laatimisvelvollisuutta tulisi lieventää; yleisötilaisuuden pelastussuunnitelma tulisi laatia yleisötilaisuuteen tai tapahtumaan, jossa arvioidaan olevan läsnä samanaikaisesti vähintään 500 henkilöä.	
	Jokilaaksojen pelastuslaitos	- Tähän pykälään ei kuulune yleisötilaisuuksia varten rakennetut kokoontumistilat ja joihin vaaditaan 2§:n nojalla pelastussuunnitelma; pykälän kohdista jo yhden toteutumisen tulisi laukaista pelastussuunnitelmavelvoite; tältä osin muotoilua on tarkennettava.	
	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	- Pykälästä ei ilmene kenen on laadittava pelastussuunnitelma yleisötilaisuuteen; esitetään muotoiltavaksi siten, että velvollisuus laatia pelastussuunnitelma yleisötilaisuuteen on tapahtuman järjestäjällä tai henkilöllä, jonka katsotaan kutsuneen yleisötapahtuman koolle (ks. lausunto esim. ”kaljakellunnat”)
- Pykälään esitetään lisättäväksi kohta ”5) milloin pelastusviranomainen katsoo pelastussuunnitelman tarpeelliseksi”.	
	Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitos	- Kohta 1: Yleisötilaisuuden pelastussuunnitelma tulisi laatia yleisötilaisuuteen tai tapahtumaan, jossa arvioidaan olevan läsnä samanaikaisesti vähintään 500 henkilöä.	
5 § Yleisötilaisuuden pelastussuunnitelman sisältö	Turvatekniikan keskus	- Esitetään harkittavaksi, onko asetuksessa tarpeen säätää erikseen pelastuslaitoksen neuvontavelvollisuudesta pelastussuunnitelman laadinnassa. Viranomaisella on kuitenkin yleinen neuvontavelvollisuus hallintolain 8 §:n mukaisesti (5.2 §)	
	Kuopion kaupunki (Tilakeskus, arkkitehtitoimisto)	- Yleisötilaisuuden pelastussuunnitelman sisällöstä ja muodosta tulisi antaa yhtenäiset ja valtakunnallisesti yhtäpitävät ohjeet ja malli.	
	Jokilaaksojen pelastuslaitos	- 1 mom. viimeisen lauseen tarkentamisen muotoon: ”Tästä on mainittava kyseenomaisessa suunnitelmassa.”	
3 luku Pelastustoimen organisaatio ja pelastustoimen tehtävien hoitaminen	Etelä-Suomen aluehallintovirasto	- 3 lukuun  tulisi lisätä tarkennettuna alueen pelastustoimen tehtävät
- Kiinnitetään huomiota siihen, että alueen pelastustoimen ja pelastuslaitoksen tehtäviin ei uuden pelastuslain 27 §:n mukaan enää sisälly suuronnettomuusharjoitusten järjestäminen; vanhan pelastusasetuksen 3 §:n kohdan 8 mukaan alueen pelastustoimen tehtävänä on järjestää väestönsuojelu- ja suuronnettomuusharjoituksia.
- Alueen pelastustoimen tehtäväksi tulisi säätää, että alueen pelastustoimen tehtävänä olisi ”järjestää yhteistyössä aluehallintoviraston kanssa pelastustoimen alueiden ja pelastustoimeen osallistuvien muiden tahojen yhteistoiminta edistäviä suuronnettomuusharjoituksia.”	
6 § Sisäasiainministeriön tehtävät	Hätäkeskuslaitos	- Asetuksessa olisi täsmennettävä tehtäviä ja vastuita riskinarvio-ohjeistuksen ja pelastustoimen tehtävien käsittelyä koskevien ohjeiden antamisessa Hätäkeskuslaitokselle ja vahvistamisessa siten, että vastuutaho on yksiselitteisesti sisäasiainministeriön pelastusosasto.
- Hätäkeskustoimintaan liittyvien pelastustoimen toimintamallien yhdenmukaistamiseen ja kehittämiseen valtakunnallisesti liittyvät vastuut tulisi myös kuvata selkeämmin ja siten, että nykyisessä havaitut päätöksentekoprosessin ongelmat saataisiin korjattua; pelastustoimen viranomaisyhteistyöhön liittyvien valtakunnallisten linjausten tekeminen kuuluu samaan kategoriaan.	
	Espoon kaupunki/Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos	- Pelastustoimen palvelutason valvonta voisi olla tarkoituksenmukaista keskittää sisäasiainministeriön pelastusosastolle, jolloin arviointi ja valvonta olisivat yhdenmukaisia kaikkialla Suomessa.	
	Lappeenrannan kaupunki/Etelä-Karjalan pelastuslaitos	- Sisäasiainministeriön tehtäväksi tulisi säätää ”vastata yhdessä alueellisten pelastuslaitosten kanssa myös alueellisella tasolla riittävän johtamisvalmiuden järjestämisestä tilanteissa, jotka koskevat useampaa pelastustoimen aluetta”.	
	Oulun kaupunki/Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	- Otsikon voisi täydentää muotoon ”Sisäasiainministeriön tehtävät pelastustoimessa”.	
	Helsingin kaupunginhallitus	- Asetusluonnoksen 6.1 §:n 3 kohta tulee kirjata muotoon ”pelastustoimen valtakunnallisesta suunnittelusta poikkeusolojen ja muiden häiriötilanteiden varalta sekä muusta toimialan varautumisesta” epäselvyyksien välttämiseksi.	
	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	- Sisäasiainministeriön tehtäviin esitetään lisättäväksi kohta ”6) kotimaisen avun järjestämiseksi eri pelastustoimen alueille sekä pelastustoimen alueiden kesken, milloin siihen on perusteltu syy”.	
	Etelä-Karjalan pelastuslaitos	- Pelastuslakiluonnoksessa aluehallintovirastolle ei ole enää säädetty pelastustoiminnan johtamistehtäviä; tämä tulisi huomioida asetuksessa siten, että sisäasiainministeriön tehtävänä on vastata yhdessä alueellisten pelastuslaitosten kanssa myös alueellisella tasolla riittävän johtamisvalmiuden järjestämisestä tilanteissa, jotka koskevat useampaa pelastustoimen aluetta.	
7 § Aluehallintoviraston tehtävät	Sosiaali- ja terveysministeriö	- Valvonnan osalta tulisi lisätä yhteistoimintaa koskeva velvoite niiden aluehallintovirastojen osastojen välillä. Joiden toiminta kohdistuu sairaanhoitopiirien toimintaan.	
	Etelä-Suomen aluehallintovirasto	- 7 §:n 3 kohta esitetään muutettavaksi kuulumaan: ”järjestää ja suunnitella yhteistyössä pelastuslaitosten kanssa pelastustoimen alueiden ja pelastustoimeen osallistuvien muiden tahojen yhteistoimintaa edistäviä suuronnettomuusharjoituksia.” ; aluehallintovirasto ei voi yksin nykyisten määrärahojen ja henkilöresurssien puitteissa vastata laajojen suuronnettomuusharjoitusten suunnittelutyöstä ja toteuttamisjärjestelyistä.	
	Pohjois-Suomen aluehallintovirasto	- Esitetään poistettavaksi 3 kohta; aluehallintovirastolle ei ole enää esitetty ohjaustehtävää eikä johtamisvelvoitetta; suuronnettomuusharjoitusten järjestämisvelvollisuutta ei voi tulkita valvontatehtäväksi vaan se on ohjaustehtävä; suuronnettomuusharjoituksissa suunnittelu- ja järjestämisvastuu pitää olla alueen pelastustoimella, joka on johtamisjärjestelmässä myös toimivaltainen viranomainen.
- Pohjois-Suomen aluehallintovirastolla ei ole resursseja suuronnettomuusharjoitusten järjestämiseen.	
	Itä-Suomen aluehallintovirasto	- Suuronnettomuusharjoitusten järjestäminen tulisi säätää ensisijaisesti alueen pelastustoimen tehtäväksi yhteistyössä pelastustoimintaan osallistuvien paikallisviranomaisten ja toimijatahojen sekä aluehallintovirastojen kanssa.
- Kohtaan 3 esitetään sisällytettäväksi ajatus ”aluehallintovirasto valvoo, että pelastustoimen alueet järjestävät riittävässä määrin alueiden ja pelastustoimintaan osallistuvien muiden tahojen yhteistoimintaa edistäviä suuronnettomuusharjoituksia”.	
	Hätäkeskuslaitos	- Aluehallintoviraston rooli 7 §:ssä on epäselvä, toimivaltakysymykset tulisi selkeyttää sekä hätäkeskuslaitokselle että pelastukselle.	
	Mikkelin kaupunki/Etelä-Savon pelastuslaitos	- Säännöksessä määritellyt tehtävät, erityisesti kohdat 2 ja 3, eivät kuulu tarkoituksenmukaisella tavalla aluehallintoviraston tehtäviin.	
	Espoon kaupunki/Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos	- Aluehallintovirastolle kaavailtu rooli suuronnettomuusharjoitusten järjestäjänä ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta suhteessa aluehallintoviraston muihin tehtäviin pelastustoimen  palvelutasoa valvovana viranomaisena.	
	Oulun kaupunki/Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	- Otsikon voisi täydentää muotoon ”Aluehallintoviraston tehtävät pelastustoimessa.”	
	Varsinais-Suomen pelastuslaitos	- Erityisesti kohtien 2 ja 3 mukaisten tehtävien ei tulisi kuulua enää aluehallintoviraston tehtäviin.	
	Jokilaaksojen pelastuslaitos	- 3 kohta tulisi muuttaa muotoon: Aluehallintoviraston tehtävänä on tukea pelastustoimen alueiden ja muiden pelastustoimintaan osallistuvien tahojen yhteistoimintaa edistäviä suuronnettomuusharjoituksia.	
	Tampereen aluepelastuslaitos	- Aluehallintoviraston tehtävien määrittämisen osalta nykyinen kirjaus ei kaikilta osin vastaa uuden pelastuslakiesityksen henkeä ja aluehallintoviraston mahdollisuuksia käytännössä osallistua esimerkiksi nopeasti kehittyvien suuronnettomuuksien johtamistoiminnassa tilannekuvan ylläpitämiseen tai suuronnettomuusharjoitusten järjestämiseen; suuronnettomuustilanteet, niiden uhkatilanteet sekä harjoitukset on hoidettu käytännössä pelastuslaitosten ja yhteistyöviranomaisten ja muiden yhteistoimintatahojen yhteistyönä. 	
	Pohjanmaan pelastuslaitos	- Kohdat 2 ja 3 tulisi kirjoittaa siten, että pelastustoiminnan johtamiseen liittyvissä toiminnoissa ei syntyisi epäselvyyttä	
	Lapin pelastuslaitos	- Esitetään 3 kohdan poistamista; aluehallintovirastolla (ja lh:lla) ei ole ollut enää vuosikausiin mahdollisuuksia ja resursseja järjestää alueellaan suuronnettomuusharjoituksia).	
	Etelä-Karjalan pelastuslaitos	- Aluehallintovirastojen tehtäviä tulisi suunnata pelastustoimen osalta sisäasiainministeriötä tukeviin valtakunnallisiin suunnittelu ja kehittämistehtäviin.	
	Suomen Kuntaliitto	- Asetusluonnoksen muotoilu on epätäsmällinen sen suhteen, toimiiko aluehallintovirasto omasta aloitteestaan vai ministeriön antaman toimeksiannon perusteella (kohta 2); Kuntaliiton mielestä sisäasiainministeriön tehtävänä on ratkaista, miten se käyttää aluehallintovirastoa oman johtamistoimintansa tukena ja miten tuo toiminta organisoidaan.; johtamista avustavien toimien tulee käynnistyä sisäasiainministeriön toimeksiannolla. Kohta ehdotetaan muutettavaksi muotoon, ”2) avustaa tarvittaessa sisäasiainministeriötä pelastustoiminnan johtamisessa tarvittavan tiedon hankinnassa ja tilannekuvan ylläpitämisessä.”	
	Suomen Pelastusjohtajat (yhdistys)	- Erityisesti kohdat 2 ja 3 eivät kuulu tarkoituksenmukaisella tavalla aluehallintoviraston tehtäviin.	
4 luku Pelastustoimen kelpoisuusvaatimukset			
8 § Pelastustoimintaan osallistuvan päätoimisen henkilöstön kelpoisuus	Oikeusministeriö	Viittaus lakiin korjattava (55 § -> 57 §)	
	Lounais-Suomen aluehallintovirasto	Esitetään, että 1 momentin 3 kohdan sisältöä muutettaisiin seuraavalla tavalla: ”päällystöön kuuluva  on suorittanut sisäasiainministeriön vahvistaman tai sen alaisen oppilaitoksen vahvistaman palopäällystön koulutusohjelman tai päällystön kelpoisuuden tuottaneen aikaisemman tutkinnon pelastusalan oppilaitoksessa.” Perustelu: asetuksella ei ole tarpeen rajata Pelastusopiston yhteistyömahdollisuuksia muiden ammattikorkeakoulujen kanssa päällystön koulutusohjelman järjestämisessä.	
	Oulun kaupunki/Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	- Esitämme, että asetuksessa huomioidaan myös alan opiskelijoiden kelpoisuus.	
	Etelä-Karjalan pelastuslaitos	- Asetuksessa tulisi huomioida sellaisen päätoimisen henkilöstön kelpoisuusvaatimukset, joka osallistuu pelastustoimintaan oman alueensa sivutoimisen tai sopimuspalokunnan henkilöstöstä koostuvassa palokunnassa; esimerkkinä mainittakoon kalustonhoitaja tai palotarkastaja, joka osallistuu sivutoimisesta henkilöstä koostuvan palokunnan mukana pelastustoimintaan.	
	Suomen Palomiesliitto SPAL ry	- Pykälässä voitaisiin säätää ainakin operatiiviseen toimintaan osallistuvan vakinaisen henkilöstön työuran aikana tapahtuvasta täydennyskoulutuksesta; täydennyskoulutus voitaisiin toteuttaa esimerkiksi Pelastusopiston vahvistamalla kurssilla tai tutkinnolla; täydennyskoulutusvelvoite tulisi kirjata lakiin/asetukseen ja koulutuksen tulisi olla suunnitelmallista.	
	Pelastusalan Toimihenkilöliitto PTL ry	- Liitto esittää toisen kohdan muuttamista siten, että päällystötutkinnon suorittaneilla ei olisi kelpoisuutta alipäällystön tehtäviin (esitetään poistettavaksi viittaus 3 kohtaan)	
	Tekniikka ja Terveys KTN ry	- Liitto esittää, että päällystötutkinnon suorittaneelta tulisi edellyttää käytännön työkokemusta alipäällystön kelpoisuusvaatimusten osana.
- Liitto katsoo, että asetuksessa tulisi säätää pelastushenkilöstön täydennyskoulutuksesta, jonka työnantaja on vähintään velvollinen toteuttamaan.	
9 § Pelastustoimintaan osallistuvan sivutoimisen henkilöstön, sopimuspalokunnan henkilöstön ja muun sopimusyhteisön henkilöstön kelpoisuus	Oikeusministeriö	Viittaus lakiin korjattava (55 § -> 57 §) 	
	Lounais-Suomen aluehallintovirasto	- 2 momentti: esitetään, että kyseinen kohta muutettaisiin käsittämään savusukelluksen lisäksi myös muuta pelastussukellustoimintaa seuraavalla tekstimuutoksella: ”Pelastussukellustehtäviin osallistuvalta vaaditaan lisäksi, että hän on suorittanut kyseiseen pelastussukellustehtävään liittyvän Pelastusopiston vahvistaman opetussuunnitelman mukaisen kurssin ja suorittanut hyväksytysti pelastussukellustehtäviin liittyvät fyysistä kuntoa mittaavat testit.” Perustelu: Savusukelluskurssin suorittamisen tarkoituksena on lisätä savusukelluksen työturvallisuutta. Viime vuosien aikana sisäasiainministeriön pelastusosasto on antanut tarkentavia ohjeita mm. pelastussukelluksesta ja siihen liittyvästä fyysisen kunnon mittaamisesta. Tästä syystä asetuksen sisältö tulisi laajentaa käsittämään kaikkea pelastussukellustoimintaa.	
	Lappeenrannan kaupunki/Etelä-Karjalan pelastuslaitos	- Asetusluonnoksen mukaan pelastusalan ammatillisen miehistötutkinnon suorittanut voi toimia sivutoimisen tai sopimuspalokunnan miehittämän pelastusyksikön yksikönjohtajana; vastaava kelpoisuus tulee lisätä miehistötutkinnon kelpoisuudesta toimia päätoimisen henkilöstön miehittämän pelastusyksikön yksikönjohtajana.	
	Oulun kaupunki/Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	- Asetusluonnoksen mukaan ammattitutkinnon suorittanut palomies voi toimia sivutoimisten miehittämän pelastusyksikön yksikönjohtajana; vastaavasti on pykälään lisättävä maininta palomiehen kelpoisuudesta yksikönjohtajaksi muissakin kuin sivutoimisissa tehtävissä.
- 9 § on selkeytettävä 8 §:n rakenteen mukaiseksi; kohtaan 1 pelastustoimintaan osallistuvan sivutoimisen (huomioiden sopimuspalokunnat ja muut sopimusyhteisöt) miehistön kelpoisuusvaatimukset ja kohtaan 2 vastaavat yksikönjohtajien kelpoisuusvaatimukset; asetusluonnoksen kohta 3 on tarpeeton ja poikkeaa 9 §:n otsikosta.	
	Etelä-Karjalan pelastuslaitos	- Pelastusalan ammatillisen miehistötutkinnon suorittanut voi toimia sivutoimisen ja sopimuspalokunnan miehittämän pelastusyksikön yksikönjohtajana; vastaava kelpoisuus tulee lisätä miehistötutkinnon suorittaneen kelpoisuudesta toimia päätoimisen henkilöstön miehittämän pelastusyksikön yksikönjohtajana.	
	Suomen Meripelastusseura ry	- Pykälän sisältö on hyvä; Meripelastusseuran yksiköt voidaan katsoa kuuluvaksi yksinomaan vesialueilla pelastustyöhön osallistuviin; toivoaksemme tämä lauseke ei kuitenkaan rajaa pois Meripelastusseuran yksiköiden käyttämistä sisävesillä, saaristossa ja rannikolla myös maalla tapahtuvaan toimintaan, johon kuitenkin tarvitaan venettä; tällainen tilanne voisi olla esimerkiksi saaressa tapahtuva loukkaantuminen; saariston tulipaloissa Meripelastusseuran ensisijainen rooli nykyvarustuksella on vain varsinaista sammutustyötä tukeva tai alkusammutus, joten näinkin ajateltuna kelpoisuusvaatimukset tuntuvat kohtuullisilta ja vapauttaminen 1 momentin kurssivaatimuksista hyvältä; meripelastusseura pitää tärkeänä, että pykälässä ei kuitenkaan suljeta pois sitä mahdollisuutta, että meripelastusseuran yksiköt toimivat muissa kuin nimenomaan vesialueille suuntautuvissa tehtävissä; sopimuksen tehneellä muulla yhteisöllä tulee olla mahdollisuus kouluttautua ja osallistua erikseen sovittaessa sammutustyönkurssin kautta myös palo- ja pelastustehtäviin, kuten Meripelastusseuran tapauksessa saarissa tapahtuviin maasto- ja rakennuspaloihin.
- On erinomaista, että myös pelastusasetuksessa on huomioitu pelastusaluksen kuljettamiseen edellytetty muu koulutuspohja.	
	Suomen Punainen Risti	- Asetuksen yksityiskohtaisissa perusteluissa mainitaan vain järvipelastusyhdistykset; tämän vuoksi on epäselvää, kattaako kyseinen pykälä myös Suomen Punaisen Ristin ja pelastuskoirajärjestöt.
- Vapepan hälytysryhmien suorittamista tehtävistä valtaosa liittyy kadonneen henkilön etsintään; Vapepan ja pelastustoimen yhteistoiminnan vahvistuminen voi johtaa tulevaisuudessa esimerkiksi maastopelastustehtävien sopimuksellisuuteen myös Vapepan osalta; myös pelastuskoiratoiminta on erikoisala, joka jakautuu varautumiseen tähtäävään väestönsuojeluun sekä Vapepan alaiseen etsintä- ja pelastustoimintaan; sopimuksellisuus voi tulevaisuudessa olla ajankohtaista myös koiratoiminnassa.
- Suomen Punainen Risti katsoo, että asetusluonnoksessa mainittu pelastustoimen kurssi tulee suunnitella Pelastusopiston johdolla hyödyntäen järjestöjen jo olemassa olevia koulutusjärjestelmiä ja -käytäntöjä; pelastustoimea tukevien järjestöjen kannalta pelastustoimen kurssi tulee käytännössä järjestää alueellisen pelastustoimen toimesta, jolloin järjestöjen sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten yhteistoiminta vahvistuu.	
	Suomen Palveluskoiraliitto (SPKL) ry	- Asetusehdotuksen mukaan säädetyn kelpoisuuden lisäksi tulee olla ”mahdollinen muu tehtävän edellyttämä koulutus”; pelastuskoirien tai niiden ohjaajien pelastustehtävissä tarvittavan koulutustason varmistamisessa ei tarvita tukeutua ainoastaan yhteen koulutusjärjestelmään ohjaajien tietotaidon ja osaamisen varmistamisessa.	
	Suomen Sopimuspalokuntien Liitto ry	- Uusille toimijoille on tulossa asetukseen eri kelpoisuusehdot kuin sopimuspalokunnille; edellytämme, että vastaavia tehtäviä voivat samalla kelpoisuudella suorittaa myös nykyiset sopimuspalokuntien jäsenet; muutosehdotus: 1-kohta muutetaan siten, että se mahdollistaa sopimuspalokuntalaisen osallistumisen avustaviin- ja tukitehtäviin pelastustoimen kurssin suoritettuaan; edellytämme, että tarkoin määritellään, mitä tarkoitetaan ”pelastustyöllä yksinomaan vesialueella” ja mitä ovat ”tukitehtävät”.
- Käsitteiden ”sopimuspalokunta” ja ”pelastustoimen muu sopimuskumppani” välinen ero on laki- samoin kuin asetusehdotuksessakin jäänyt hämäräksi; edellytämme, että asetusta täsmennetään näiden käsitteiden osalta.
- Toivomme asetukseen täsmennystä siihen luetaanko esim. veden ympäröimä saari pelastustyön kannalta vesialueeksi, missä ei vaadittaisi sammutustyön kurssia; samoin voiko sopimuspalokuntalainen sammuttaa laivapaloa ilman sammutustyönkurssia?	
	Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry	- Viittaus uuden pelastuslain 55 §:n 2 momenttiin pitäisi olla 57 §:n 2 momenttiin.	
5 luku Erinäiset säännökset	Sosiaali- ja terveysministeriö	- Työsuojelun ja työturvallisuuden kannalta olisi hyvä korostaa, että koko pelastustoimintaan osallistuvan pelastushenkilöstön toimintakykyvaatimuksista huolehditaan niin, että työ on kaikille turvallista.	
10 § Sisäasiainministeriön hyväksymän oppilaitoksen oikaisu- ja kurinpitolautakunta	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	- Oikaisu- ja kurinpitolautakunnan kokoonpanoon esitetään lisättäväksi oppilaskunnan edustaja.	
11 § Voimaantulo			
12 § Siirtymäsäännös	Pelastusalan Toimihenkilöliitto PTL ry	- Liitto esittää päätoimisen henkilöstön lisäämistä siirtymäsäännökseen [asiasta säädetty jo laissa]