SOTKAMON KUNTA 
OTE PÖYTÄKIRJASTA 
Kunnanhallitus 
§ 228 
09.09.2013 
Lausuntopyyntö Julkisen hallinnon asiakaspalvelun kehittämishankkeen loppu raportista 
189/00.04/2013 
KHALL § 228 
Av. hallintojohtaja 
Valtiovarainministeriö asetti 12.1.2012 julkisen hallinnon asiakaspalvelun kehittämishankkeen toimikaudeksi 15.1.2012-31.5.2013. Hankkeen loppuraportti, johon sisältyy myös ehdotus hallituksen esitykseksi laiksi julkisen hallinnon yhteisestä asiakaspalvelusta, on valmistunut. 
Hankkeen perustana on pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelmassa yhteispalvelulle asetetut tavoitteet: 
- Luodaan koko maassa kuntatasolle kattava yhteispalvelupisteiden verkko. Määritellään jokaisessa yhteispalvelupisteessä vähintään etäpalveluna saatavilla olevat valtion, kuntien ja eri viranomaisten palvelut. 
- Selvitellään kuntien mahdollisuudet toimia yhteispalvelupisteiden vastuuviranomaisina ja ainoana keskeisenä asiakasrajapintana julkisiin palveluihin. 
Hanke on työskentelynsä aikana kiteyttänyt tavoitteensa seuraavasti: 
1.	Asiakas saa julkisen hallinnon palvelut yhdestä asiakaspalvelupisteestä 
2.	Julkisen hallinnon yhteiset asiakaspalvelupisteet sijaitsevat kohtuuetäisyydellä asukkaista. 
3. Julkisen hallinnon yhteiset asiakaspalvelupisteet lisäävät hallinnon tehokkuutta ja taloudellisuutta. 
Hankkeen loppuraportissa ehdotetaan, että julkisen hallinnon yhteisestä asiakaspalvelusta säädetään lailla, jonka mukaan kunnat vastaavat yhteisten asiakaspalvelupisteiden perustamisesta ja ylläpitämisestä. 
Yhteisissä asiakaspalvelupisteissä tarjoavat lain nojalla aina palveluitaan ylläpitäjäkunnan lisäksi poliisin lupahallinto, verohallinto, maistraatit, työja elinkeinotoirnisto, työ-voiman palvelukeskukset sekä elinkeino-, liikenne- ja ympäristö keskukset. 
Tarkoituksena on, että julkisen hallinnon asiakas saa yhteisissä palvelupisteissä edellä mainittujen viranomaisten kattavat asiakaspalvelut. Henkilökohtaista käyntiasiakaspalvelua tarjoavat kunnan palveluksessa olevat palveluneuvojat. Silloin, kun palvelu edellyttää viranomaisen toimialan asiantuntemusta, palvelua antaa viranomaisen palveluksessa oleva asiantuntija joko etäyhteydellä tai asiakaspalvelupisteessä paikan päällä toimien. Asiakas ohjataan ensisijaisesti käyttämään sähköisiä palveluja, jos hänen tarvitsemansa palvelu on saatavilla sähköisenä. 
Valtion varoista maksetaan kunnille korvaus valtion viranomaisen asiakaspalvelutehtävien hoitamisesta. Ehdotus mahdollistaa myös sopimusperusteisen yhteisen asiakaspalvelun järjestämisen. 
Valtiovarainministeriö pyytää lausuntoa Julkisen hallinnon hankkeen 

SOTKAMON KUNTA 
Kunnanhalli tus 
Kunnanjohtaja Ehdotus 
Kunnanhallitus 
Kunnanhallitus Päätös 
OTE PÖYTÄKIRJASTA 
§ 228 
09.09.2013 
loppuraportista ja siihen liittyvästä luonnoksesta hallituksen esitykseksi 13.9.2013 mennessä. 
Kunnanhallitus hyväksyy oheisen liitteen mukaiset vastaukset toimitettavaksi Valtiovarainministeriölle. 
Pekka Heikkinen teki ehdotuksen, että kysymyksen 3 vastaukseen tehdään seuraavanlainen lisäys: 
"Kysymyksessä ei saa olla pelkästään viranomaistoimintoihin liittyvä papereiden toimitus- ja jakopaikka, 
ELY-keskuksen olemassa oloa Kainuussa ei saa korvata yhteispalvelupisteellä''. Pekka Heikkisen ehdotusta kannatti Anni-Inkeri Törmänen. 
Koska oli tehty kunnanjohtajan ehdotuksesta poikkeava kannatettu ehdotus, puheenjohtaja määräsi suoritettavaksi äänestyksen. 
Äänestystavaksi hyväksyttiin nimenhuutoäänestys. Äänestysmenettelyksi hyväksyttiin, että ne, jotka kannattavat kunnanjohtajan ehdotusta äänestävät JAA, ja ne, jotka kannattavat Pekka Heikkisen ehdotusta äänestävät EI. 
Suoritetussa äänestyksessä kunnanjohtajan ehdotus sai viisi (5) ääntä. (Ari Korhonen, Elma Huusko, Airi Mäkinen, Osmo Polvinen ja Pirjo Ritakallio-Knuutinen) ja Pekka Heikkisen ehdotus sai kuusi (6) ääntä (Pekka Heikkinen, Jarmo Huttunen, Timo Hyvönen, Helmi Kemppainen, Vesa-Pekka Sarparanta ja Anni-Inkeri Törmänen). 
Puheenjohtaja totesi Pekka Heikkisen ehdotuksen tulleen päätökseksi. 
Kunnanhallitus päätti hyväksyä oheisen liitteen mukaiset vastaukset toimitettavaksi Valtiovarainministeriölle yllä mainitulla Pekka Heikkisen ehdotuksen mukaisella lisäyksellä. 
Lisäksi kunnanhallitus päätti yksimielisesti poistaa kysymyksen 14 vastauksesta seuraavan lauseen; 
"Mallissa "opetettaisiin" kuntien tehtäviä valtiohallinnon työntekijöille." 
Merkittiin, että tämä pykälä tarkistettiin ja hyväksyttiin välittömästi kokouksessa. 

SOTKAMON KUNTA 
Kunnanhalli tus 
Otteet 
§ 228 
OTE PÖYTÄKIRJASTA 
09.09.2013 
Valtiovarainministeriö, kirjaamo, PL 28, 00023 Valtioneuvosto 
Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta sekä säädetyllä tavalla edeltäpäin ilmoitettuna aikana 16. päivänä syyskuuta 2013 kunnanviraston keskustoimistossa yleisesti nähtävänä olleesta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen virallisesti oikeaksi todistaa: 
Sotkamossa 13.9.2013 
Pöytäkirjanpitäjä  

Kunnanhallitus 9.9.2013 liite § 228 
13.9.2013 
LAUSUNTOKYSYMYKSET: .JULKISEN HALLINNON ASIAKASPALVELUN KEHITT ÄMISHANKKEEN LOPPURAPORTTI 
Yhteisen asiakas palvelun järjestäminen ja siinä tarjottavat palvelut 
Kysymys 1 
Hanke ehdottaa, että julkisen hallinnon yhteinen asiakaspalvelu perustuu lakisääteiseen malliin, jossa yhteiseen asiakaspalveluun aina osallistuvat viranomaiset sekä yhteisessä asiakaspalvelussa aina tarjottavat viranomaisten palvelut määritellään laissa. Lakisääteistä yhteistä asiakaspalvelua täydentää sopimukseen perustuva yhteinen asiakaspalvelu. Mallia on kuvattu muun muassa loppuraportin luvussa 5.1 sekä hallituksen esitysluonnoksen yleisperustelujen luvuissa 3.2.1 ja 3.3. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta lakisääteisyyteen perustuvasta yhteisen asiakaspalvelun järjestämismallista: Ilman selkeää kuvaa valtion tulevista linjauksista omien alueellisten palvelujensa ja kunta-valtio välisen työnjaon suhteen, ei kuntia voida velvoittaa ottamaan toiminnallista tai taloudellista vastuuta yhteispalvelupisteistä saati valtionhallinnon palveluista. Palvelupisteistä tulee helposti vain paperien jako- ja vastaanottokonttoreita ilman palvelutehtävää tai sisältöä. 
Kysymys 2 
Hanke ehdottaa, että yhteisen asiakaspalvelun järjestäminen ja ylläpitäminen säädetään kuntien tehtäväksi (järjestämisvelvoite). Kunnat, joiden tehtävänä on järjestää yhteinen asiakaspalvelu, säädetään laissa. Kuntien järjestämisvelvoitetta on kuvattu muun muassa hankkeen loppuraportin luvussa 5.1 sekä lakiehdotuksen yleisperustelujen luvuissa 3.2.2 ja 3.3 sekä lakiehdotuksen 4 ja 5 pykälissä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta kunnalle säädettävästä järjestämisvelvoitteesta: Ilman selkeää kuvaa valtion tulevista linjauksista omien alueellisten palvelujen ja kunta-valtio välisen työnjaon suhteen, ei kuntia voida velvoittaa ottamaan vastuuta yhteispalvelupisteistä saati valtionhallinnon palveluista. Valtionpalvelujen vetäytyminen on jo useilla alueilla aiheuttanut selkeitä ongelmia mm. palvelujen yhdenvertaisen saatavuuden osalta. 
Kysymys 3 
Hanke ehdottaa, että yhteisessä asiakaspalvelussa tarjotaan aina lakisääteisesti seuraavien valtion viranomaisten asiakaspalveluita: poliisin lupahallinto, Verohallinto, maistraatit, elinkeino-, liikenne- ja ympäristö keskukset sekä työ- ja elinkeinotoimistot, mukaan lukien työvoiman palvelukeskukset. Näiden viranomaisten yhteisessä asiakaspalvelussa annettavia palveluita on kuvattu hankkeen loppuraportin luvussa 5.2 sekä lakiehdotuksen 9-13 pykälissä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta yhteiseen asiakas palveluun aina osallistuvista viranomaisista sekä yhteisessä asiakaspalvelussa tarjottavista palveluista: 
Tässä yhteydessä ei ole täysin määritelty mitä sanalla "asiakaspalvelu" tosiasiallisesti tarkoitetaan. Kysymyksessä ei saa olla pelkästään viranomaistoimintoihin liittyvä papereiden toimitus- ja jakopaikka, EL Y -keskuksen olemassaoloa Kainuussa ei saa korvata yhteispalvelupisteellä. Kysymyk- 
Pöytäkirjantarkastajat 
EH 	V-PS 
--- 
1(7) 

Kunnanhallitus 9.9.2013 liite § 228 
seen siitä, miten valtio osallistuu yhteistyössä toteutettavien palvelujen rahoitukseen ja sisältökysymyksiin on auki. Kuntia ei voida eikä saa velvoittaa ottamaan uusia tehtäviä pelkästään sillä perusteella, että valtio haluaa niistä alueellisesti luopua. Asialla on myös selkeä kytkös siihen, että koko kunta- ja palvelurakennetta koskeva keskustelu on täysin auki. Ei tiedetä edes sitä, mitä kunnallisia palveluja milläkin alueella on. Velvoitetta ei voi asettaa tälläkään perusteella. 
Kysymys 4 
Hanke ehdottaa, että järjestämisvelvollisen kunnan on hoidettava myös kunnan omien lakisääteisten tehtävien asiakaspalveluja yhteisessä asiakaspalvelupisteessä. Ehdotusta on kuvattu hankkeen loppuraportissa luvussa 5.2.6 sekä lakiehdotuksen yleisperusteluissa luvussa 3.2.2 ja 14 pykälässä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta kunnan asiakaspalveluiden hoitamisesta yhteisessä asiakaspalvelussa: 
Keskustelu kuntien lakisääteisistä tehtävistä on avoinna. Avoinna on myös tuleva kunta- ja palvelurakenne. Palveluverkkokysymykset ratkaistaan suhteessa tuleviin tarpeisiin eivätkä kunnat ole vielä omienkaan toimintojen osalta pystyneet ilman tarkoituksenmukaisia perusteita vastaamaan näihin avoinna oleviin kysymyksiin. Tässä vaiheessa ei kuntien kannalta ole perusteita käydä tätä keskustelua tai lausua lopullista kantaa valtio-kunta yhteistyöhön liittyen. 
Toimintaympäristö, toimintamalli ja laadun arviointimalli 
Kysymys 5 
Hankkeen loppuraportin luvussa 5.4, toimintamallityöryhmän loppuraportin luvussa 3 ja lakiehdotuksen 15 ja 27 pykälissä on kuvattu yhteisen asiakaspalvelupisteen toimintaympäristöä: toimitilaa ja palvelun tarjoamiseen tarvittavaa laitteistoa ja järjestelmiä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta yhteisen asiakas palvelun toimintaympäristöstä: 
Kysymykset ovat vielä pääosin avoinna. Lähtökohtaisesti toimintaympäristöä on kuvattu oikeansuuntaisesti. Olennaista on kuitenkin pelkän toimintaympäristön onnistuneen kuvauksen jälkeen päästä ratkomaan suurempia valtion ja kuntien vastuu- ja työnjakokysymyksiä, mitkä ovat vielä olennaisilta osin vastaamatta. 
Kysymys 6 
Hankkeen loppuraportin luvussa 5.4, toimintamallityöryhmän loppuraportin luvussa 4.4 ja lakiehdotuksen 7 ja 8 pykälissä on kuvattu yhteisen asiakaspalvelupisteen toimintaprosessit: palvelutapahtuman yleiskuvausprosessi ja eri palvelutapahtumien prosessikuvaukset. 
Pöytäkirjantarkastajat 
EH 	V-PS 

2(7) 

Kunnanhallitus 9.9.2013 liite § 228 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetuista prosessikuvauksista: 
Kysymys 7 
Hankkeen loppuraportin luvussa 5.8 ja toimintamallityöryhmän loppuraportin luvussa 4.7 on kuvattu yhteisen asiakaspalvelupisteen laadun arviointimallia: arvioinnin tavoitteita ja mittareita sekä arviointikriteereitä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta arviointimallista: 
Ei vielä ajankohtaista kun varsinaista toiminnan muotoakaan ei ole lopullisesti päätetty. Toimintaa ei voida uskottavasti rakentaa laatukysymysten kautta kun käytännön järjestelyt ja prosessit ovat vielä kokonaan auki. 
Kysymys 8 
Hankkeen loppuraportin luvussa 5.4 ja toimintamallityöryhmän loppuraportin luvussa 6 on kuvattu yhteisen asiakaspalvelupisteen käynnistämistä ja kehittämistä: toimintamallin testaamista, käynnistämistä, kehittämistä ja seurantaa. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta yhteisen asiakaspalvelun käynnistämis- ja kehittämismallista: 
Sotkamon kunta pidättäytyy tässä vastauksessa aikaisempaan linjaukseensa siitä, että yhteispalvelupisteiden perustaminen merkitsee valtionhallinnon nykyisten palvelujen heikompaa tasoa alueella. Lähtökohtaisesti yhteisten palvelujen muodostaminen edellyttää koko kunta-valtio suhteen ratkaisemista myös rahoituskysymysten osalta. Kunnilla ei ole varaa ottaa uusia velvoitteita, jos jostakin muusta ei luovuta tai rahoitusratkaisua ei tehdä samanaikaisesti. Kunnassamme valtionhallinnon nykyisiäkin palveluja tarvittaisiin jopa entistä enemmän. Yhteispalvelupisteiden perustaminen ilman laajaa resursointia ei ole palvelutasoa ja palvelujen saatavuutta olennaisesti laskematta mielestämme mahdollista. Tästä syystä suhtaudumme ehdotettuun malliin vähintäänkin epäilevästi. 
Ohjaus ja valvonta 
Kysymys 9 
Hanke ehdottaa, että yhteisen asiakaspalvelun yleishallinnollinen ohjaus kuuluu valtiovarainministeriölle, jonka tukena toimii julkisen hallinnon yhteisen asiakaspalvelun neuvottelukunta. Palvelujen ohjaus, seuranta ja valvonta kuuluisivat lakiehdotuksen 19 pykälässä tarkoitetuille toimivaltaisille valtion viranomaisille. Ohjaus ja seuranta toteutettaisiin yhdessä kuntien kanssa. Aluehallintoviraston tehtävänä olisi valvoa kunnan järjestämisvelvoitteen noudattamista. Ohjaus- ja valvontamallia on kuvattu loppuraportin luvussa 5.5 sekä lakiehdotuksen 18-21 pykälissä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta yhteisen asiakas palvelun ohjaus- ja valvontamallista : 
Pöytäkirjantarkastajat 
EH 	V-PS 
--- 
3(7) 

Kunnanhallitus 9.9.2013 liite § 228 
Lakimuutos muuttaisi olennaisesti nykyisen valtio-kunta tai kunta-valtio aluehallinnon välistä suhdetta. Kuntien asema omankin palvelutuotantonsa kehittämisen ja hallinnan osalta voisi lain täytäntöönpanon jälkeen vaarantua, kun valtion roolia alueella vahvistetaan vain seurannan ja valvonnan osalta samanaikaisesti kun valtio itse olisi luopumassa varsinaisesta palveluvastuusta. 
Rahoitusmalli 
Yhteisen asiakaspalvelun rahoitusmallia koskevia ehdotuksia on kuvattu hankkeen loppuraportin luvussa 5.6. sekä lakiehdotuksen 31 pykälässä. 
Kysymys 10 
Hankkeen ehdottamalla yhteisen asiakaspalvelun rahoitusjärjestelmällä korvattaisiin kunnille valtion palvelujen jakamisesta aiheutuvat kustannukset. Järjestelmään kuuluisi perusosa, jolla katettaisiin kiinteitä kustannuksia ja suoritteisiin perustuva osa, jolla katettaisiin pääasiassa muuttuvia kustannuksia (palkkakustannukset). 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne rahoitusjärjestelmän ehdotetusta perusrakenteesta: 
Rahoitusratkaisu ei poista sitä todellista tilannetta, että valtion nykyisten palvelujen saatavuus alueilla heikentyisi. Sinänsä rahoitusjärjestelmäjoka täysimääräisesti kompensoi ne kustannukset, mitkä yhteispalvelupisteistä kunnalle aiheutuisi, on perusajatukseltaan oikeansuuntainen. 
Kysymys 11 
Hankkeen ehdottamassa rahoitusjärjestelmässä on tarkoituksena korvata kiinteät kustannukset laskennallisin perustein, jotka määräytyvät arvioidun asiointimäärän mukaan. Suoritekorvaukset on tarkoitus määritellä keskimääräisten tai tyypillisten suoritteiden vaatimien työaikojen ja asiakasneuvojien palkkojen perusteella. Laskentaan sisältyy oletus käyntiasioinnin määrän vähenemisestä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta korvausten laskentamallista: 
Vaarana on, että tosiasialliset kustannukset eivät tule kokonaan katetuiksi. 
Kysymys 12 
Hankkeen rahoitusmalliehdotuksen mukaan voi syntyä tilanteita, joissa korvaukset eivät kata pisteen aiheuttamia kustannuksia vähäisen kysynnän vuoksi. Tilanteisiin on ehdotettu varauduttavan lyhentämällä pisteiden aukioloaikoja, joissain tapauksissa korottamalla korvausta tai viime kädessä sulkemalla piste. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetusta toiminta tavasta vähäisen kysynnän asiakaspalvelupisteissä: 
Tässä näkyy se riski mikä koko järjestelmän luomisessa on. Järjestelmän käyttöönotonjälkeen val- 
Pöytäkirjantarkastajat 
EH 	V-PS 
--- 
4(7) 

Kunnanhallitus 9.9.2013 liite § 228 
tion viimeisimmätkin palvelut voivat joiltain alueilta loppua kokonaan. Ei ole hyväksyttävää kirjata tällaista järjestelmän perusteissa tai lähtökohdissa. 
Palvelupisteverkko 
Yhteisen asiakaspalvelun palvelupisteverkkoa koskevia ehdotuksia on kuvattu hankkeen loppuraport i n luvussa 5. 3. 
Kysymys 13 
Hankkeessa tärkeimmäksi palvelupisteverkon kriteeriksi on valittu pisteiden saavutettavuus. Kriteerinä on, että vaikutusalueen asukkaista 90 prosentilla on pisteeseen lyhyempi matka kuin 40 kilometriä maanteitse tai rautateitse. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne saavutettavuuskriteeristä: 
Saavutettavuuskriteerin käyttö kuvaa tilannetta, johon ollaan ajautumassa. Valtionhallinnon nykyiset palvelut etääntyvät entisestään palvelun tarvitsijoista. Sinänsä ymmärrämme perustelut, mutta linja saavutettavuuskriteerin kautta tuleva ajatuksellinen lopputulos ei tunnu tyydyttäväitä. 
Kysymys 14 
Palvelupisteverkolle on asetettu kriteeriksi myös, että se mahdollistaa käyntiasioinnin tuottavan ja taloudellisen järjestämisen. Ehdotetussa palvelupisteverkossa on saavutettavuuden perusteella jonkin verran myös vähäisen asiakasmäärän pisteiksi arvioituja pisteitä. Näissä pisteissä toiminnan taloudellisuuden ja tuottavuuden edellytyksenä on, että niiden henkilöstö voi tehdä osan työajasta kunnan muita tehtäviä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetun palvelupisteverkon tuottavuudesta ja taloudellisuudesta: 
Tavoitteena on sinänsä hyvä, että yhteispalvelupisteen valtion palvelut tuotetaan kustannusvastaavasti. Ehdotettu malli edellyttäisi kuntien omien toimintojen laajaa uudelleen organisointia eikä sille ole perusteita ennen kuin kunta- ja palvelurakennekysymys on joko rinnakkaisena tai muuten ratkaistu. Kuntien omien tehtävien hoito tulee olla kunnalle ensisijaista. Kokonaistaloudellisuudella ei tätä täysin voida perustella kunnan näkökulmasta käsin. 
Pöytäkirjantarkastajat 
EH 	V-PS  
5(7) 

Kunnanhallitus 9.9.2013 liite § 228 
Kysymys IS 
Hankkeen loppuraportissa on esitetty kaksi vaihtoehtoa julkisen hallinnon yhteiseksi asiakaspalvelupisteverkoksi. Vaihtoehdoissa palvelupiste /-pisteitä perustettaisiin vaihtoehtoisesti 164 tai 129 kuntaan. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne ehdotetuista palvelupisteverkkovaihtoehdoista: 
Palvelupisteiden määrä ja kattavuusympyrät antavat väärän kuvan palvelujen saatavuudesta. Yhteispalvelupisteet toimivat vain "asiointitoimistoina" eikä hankkeen loppuraportissa ole riittävällä tai uskottavalla tavalla kuvattu sitä, miten varsinaiset palvelut järjestetään. Palve1upisteiden lukumäärä ei siis ratkaise palvelujen saatavuuteen tai laatuun liittyviä kysymyksiä. 
Kysymys 16 
Julkisen hallinnon yhteinen palvelupisteverkko ja siihen osallistuvien toimijoiden omat palvelupisteverkot sisältävät päällekkäisyyksiä, jotka heikentävät mahdollisuuksia rakentaa yhteinen asiakaspalvelupisteverkko. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne yhteisen asiakaspalvelun palvelupisteverkon ja toimijoiden omien palvelupisteverkkojen päällekkäisyyksien mahdollisesta purkamisesta: 
Palvelujen kannalta on olennaista, ettei asiakas joudu asioimaan useissa asiointipisteissä. Ehdotettu yhteispalvelujen järjestäminen eri ratkaise esimerkiksi poliisin tehtävien osalta sitä, että asiakas joutuu asioimaan vielä yhteispalvelupisteen jälkeen toisessa ja mahdollisesti kauempanakin olevassa palvelupisteessä. Vaihtoehtoinen malli olisi nykyisten valtionhallinnon palvelujen toteuttaminen siten, että ne ovat riittävän lähellä ja vaikkapa poliisin itse toteuttamina ja kokonaisvaltaisina palveluprosesseina yhdestä pisteestä. Näin esimerkiksi henkilöön liittyvien asioiden tarkastaminen vaikkapa passi- ja aselupakysymyksissä voidaan tehdä yhdellä kertaa uskottavalla ja asianmukaisella tavalla. 
Henkilöstön asema ja palveluneuvojan tehtävät 
Kysymys 17 
Hankkeen loppuraportin luvussa 5.7.3 ja lakiehdotuksen 34 pykälässä ehdotetaan, että yhteisiä asiakaspalvelupisteitä ylläpitävä kunta vastaa pisteissä työskentelevien palveluneuvojien rekrytoinnista. Niissä tapauksissa, joissa henkilöitä siirtyy valtion palveluntuottajien palveluksesta kuntien palvelukseen, siirtyminen tapahtuu vapaaehtoisuuden pohjalta ilmoittautumismenettelyllä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne rekrytointi- ja ilmoittautumismenettelystä: 
Kunta ei voi rekrytointiprosessillakaan vastata kaikista palvelujen erityisosaamiseen liittyvistä kysymyksistä. Samoin kuntien työntekijöiden perehtyminen näihin erityiskysymyksiin on sekä koulutuksen että ammattitaidon kehittämisen kannalta iso kysymys, johon ei ole esitetty selkeitä vastauksia eikä järjestelyä. Jos työntekijät tulevat kokonaan kuntajärjestelmän ulkopuolelta, on kuntien tässä mallissa ratkaistava henkilöiden perehtyminen kunnallisiin palveluprosesseihin. Siirtymäaikaa varmasti tarvitaan jotta asiat lähtisivät tässä mallissa oikeasti sujumaan. 
Pöytäkirjantarkastaja t 
EH 	V-PS  
6(7) 

Kunnanhallitus 9.9.2013 liite § 228 
Kysymys 18 
Loppuraportin luvussa 5.1 ja lakiehdotuksen 7 pykälässä on lueteltu palveluneuvojan hoitamat asiakaspalvelutehtävät. Hankkeen loppuraportin luvussa 5.7.3 ja lakiehdotuksen 2 pykälässä on lisäksi ehdotettu, että yhteisen asiakaspalvelun palveluneuvojan tehtäviin ei kuulu julkisen vallan käyttöä, jollei lailla toisin säädetä. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne palveluneuvojan tehtävistä: 
Tämä juuri on ongelmallinen kysymys ja jättää olennaisilta osilta varsinaisen palvelupisteen palveluprosessin avonaiseksi. Miten näihin kysymyksiin sitten oikeasti vastataan ilman, että asiakas joutuu omassa asiassaan mahdollisesti liikkumaan pitkiäkin matkoja palvelun saamiseksi? 
Kysymys 19 
Lakiehdotuksen 25 pykälässä ja henkilöstötyöryhmän loppuraportin luvussa 6 on ehdotettu, että yhteisessä asiakaspalvelussa palvelujaan tarjoavat palveluntuottajat vastaavat toimialoillaan palveluneuvojien perehdyttämisestä, koulutuksesta, muusta ammattitaidon kehittämisestä ja ylläpidosta sekä asiantuntijatuen tarjoamisesta. 
Kirjoittakaa alle mahdollinen kannanottonne palveluneuvojille annettavasta toiminnallisesta tuesta ja koulutuksesta: 
Malli pirstaloi yksittäisten työntekijöiden tehtäväkuvat ja osaamistarpeet liian pieniin osiin. Oletettavasti pelkän muutosvaiheen kustannukset ja käytännön ongelmien ratkaisu on kallista. Välttämättä kaikkia palvelujen sisältöihin liittyviä kysymyksiä ei ole lakiluonnosta tehtäessä riittävästi arvioitu käytännön toiminnan kannalta. 
Pöytäkirjantarkastajat 
EH 	V-PS  
7(7)