Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Lausuntopyyntö OM 19/41/2007

Julkisyhteisön vahingonkorvausvastuuta koskeva selvitys
Oikeusministeriö on pyytänyt Akava ry:n lausuntoa julkisyhteisön vahingonkorvausvastuun sääntelyä ja sen kehitystarpeita koskevasta selvityksestä. Akava esittää lausuntonaan seuraavaa.

Yleistä

Akava toteaa, että selvityksessä on kiitettävästi tuotu esiin kansallisia ja kansainvälisiä näkökohtia julkisyhteisön vahingonkorvausvelvollisuudesta ja yksityisen vahinkoa kärsineen oikeusturvasta. Selvityksessä ei niinkään ole käsitelty tilannetta yksittäisen viranhaltijan näkökulmasta. Esitetyt muutokset voivat kuitenkin johtaa siihen, että myös viranhaltijoihin kohdistuvat korvausvaatimukset tulevat lisääntymään.

Suositellut säännösmuutokset on esitetty selvityksessä vain periaatetasolla väljästi muotoiltuina. Siitä syystä ne tässä vaiheessa näyttävät yksittäisen viranhaltijan kannalta tulkinnanvaraisilta ja vastuuta laajentavilta. Selvityksessä ei kuitenkaan esitetä puututtavan vahingonkorvauslain pääperiaatteeseen työnantajan isännänvastuusta. 

Standardisäännös

Selvityksessä on päädytty ehdottamaan standardisäännöksen kumoamista. Muutoksen toteuttamiselle ehdotetaan kahta eri vaihtoehtoista ratkaisumallia; Toisessa kumotun standardisäännöksen tilalle ei tulisi uutta sääntelyä ja toisen vaihtoehdon mukaan lakiin otettaisiin uusi julkisen vallan käyttäjän tuottamusarviointia tai korvausvastuun edellytyksiä laajemmin erittelevä säännös.

Akava on yksilöidymmän sääntelyn kannalla. Yksilöity ja informatiivinen säännös selkeyttäisi tilannetta, parantaisi ennustettavuutta ja auttaisi yhdenmukaistamaan oikeuskäytäntöä.   

Vastuu resurssien riittävästä järjestämisestä on työnantajalla

Selvityksessä todetaan (s. 36), että ”organisaation tehtävänjako ja toimivaltasuhteet vaikuttavat siihen, kenen velvollisuutena on kiinnittää huomiota mahdollisiin puutteellisuuksiin. Virkamiehen on käännyttävä esimiehensä puoleen, jos hän katsoo esimerkiksi henkilökunnan riittämättömän määrän tai puutteellisen osaamisen aiheuttavan erityisen vahinkoriskin”. 

Akava korostaa, että velvollisuus erityisen vahinkoriskin esiintuomisesta ei saa olla vain yksittäisen virkamiehen vastuulla. Lopullinen vastuu resurssien riittävästä järjestämisestä tulee aina olla selkeästi työnantajalla. 

Neuvontaa koskeva uusi säännös on ongelmallinen

Selvityksessä on päädytty esittämään vahingonkorvauslakiin uutta säännöstä, jonka perusteella virheellisestä tai laiminlyödystä viranomaisneuvonnasta aiheutuva vahinko tulisi korvata. Säännös parantaa yksittäisen henkilön oikeusturvaa, mikä on yleisellä tasolla kannatettavaa.

Akava katsoo kuitenkin, että säännös saattaa johtaa yksittäisen viranhaltijan vastuun osalta tulkinnanvaraisiin tilanteisiin ja on siten ongelmallinen. Neuvonnan käsitteen määrittely on haastavaa. Selvityksessä eritellään tiedottaminen (ei liity yksittäiseen asiaan vaan laajempaan teemaan) ja neuvonta (yksityiskohtaisempaa palvelua). Esimerkiksi opetusalalla rehtorit, opettajat ja koulutoimenjohtajat käyvät päivittäin keskusteluja oppilaiden huoltajien kanssa erilaisista opetustoimintaan liittyvistä kysymyksistä. Näissä keskusteluissa liikutaan tiedottamisen ja neuvonnan välimaastossa ja ehdotettu säännös voisi johtaa hyvin tulkinnanvaraisiin tilanteisiin. Mikäli huoltajat voivat jatkossa vaatia korvauksia näiden keskustelujen perusteella, johtaa se epäselvään oikeustilaan ja yksittäisen virkamiehen osalta vastuun tuntuvaan tiukentumiseen nykyisestä. 

Akava pitää tärkeänä, että mahdollinen uusi säännös on riittävän yksilöity ja tarkkarajainen, jotta se ei johda yksittäisen virkamiehen kannalta kohtuuttomaan tilanteeseen. Akava korostaa lisäksi ohjeistuksen merkitystä. Viranhaltijoiden tulee saada tehtävien kannalta riittävät menettely- ja toimintaohjeet neuvontatilanteisiin. 

Julkisen vallan käyttäjän aiheuttaman kärsimyksen korvaaminen

Selvityksessä on päädytty puoltamaan julkisyhteisön toiminnasta aiheutuneen kärsimyksen säätämistä korvattavaksi. Akava katsoo, että tällaisen korvausvelvollisuuden laajentamiseen on syytä suhtautua varauksellisesti. Kuten selvityksessä on todettu, kysymyksessä on vahinkolaji, jonka yhteydessä voi ilmetä monenlaisia ongelmia esimerkiksi vahingon tunnistamisessa ja korvausmäärän määrittelyssä sekä laajemmin korvausvastuun rajojen asettamisessa. Säännös saattaa johtaa myös korvausvaateiden määrän kohtuuttomaan kasvuun. 

Akava ry

Matti Viljanen		Minna Helle
puheenjohtaja		edunvalvontajohtaja