ITÄ-SUOMEN HOVIOIKEUS
Kuopio 8.11.2010
Nro 

Oikeusministeriölle

Viite: Oikeusministeriön lausuntopyyntö 20.8.2010 OM 19/41/2007
Asia: Lausunto julkisyhteisön vahingonkorvausvastuun sääntelyä ja sen kehitystarpeita koskevasta selvityksestä (Oikeusministeriön julkaisu 59/2010)
Viitekirjeessä pyydettynä lausuntonaan hovioikeus esittää seuraavaa.
Lähtökohtia  (selvityksen kohta 4.1)

Vahingonkorvauslakiin sisältyviä julkisen vallan käyttäjän vahingonkorvausvastuuta koskevia säännöksiä on tarpeen uudistaa. Yksityisen oikeusturva tulee säädöstasolla saattaa vastaamaan julkisen vallan käyttöön nykyisin kohdistuvia velvoitteita. Oikeusvarmuuden ja kansalaisten yhdenvertaisuuden turvaamiseksi ei riitä, että vanhentuneita säännöksiä tulkitaan perus- ja ihmisoikeusmyönteisesti. Korvausvastuun kehittäminen selvityksessä suositettuun suuntaan on lähtökohtaisesti omiaan lisäämään tuomioistuinten päätösten ennustettavuutta korvausasioissa  ja kansalaisten luottamusta julkishallintoa kohtaan. Muutoksilla olisi lisäksi julkisen vallan käyttäjään kohdistuvaa preventiivistä vaikutusta. 

Valtiolla ja kunnilla on yhä enenevässä määrässä hallintotoimintaan kuuluvia tehtäviä, joihin ei sisälly julkisen vallan käyttöä. Toisaalta taas yksityiset tahot yhä enenevässä määrässä käytännössä hoitavat perinteisesti julkiselle sektorille kuuluneita tehtäviä. Nykyisten säännösten perusteella vahinkoa kärsineen yksityisen on vaikea hahmottaa, milloin toiminta on ollut julkisen vallan käyttämistä. Vahinkoa kärsineen oikeusturvan näkökulmasta tarkasteltuna on tärkeää, että lainsäädännöstä mahdollisimman selkeästi ja täsmällisesti käy ilmi, millainen toiminta on julkisen vallan käyttöä, ja mikä on kulloinkin toiminnan vastuusubjekti.

Hovioikeus hyväksyy sen, mitä selvityksessä on lausuttu muutostarpeiden lähtökohdista. 

Lisäksi hovioikeus esittää, että julkisyhteisön vahingonkorvausvastuuta koskevien säännösten uudistamisen yhteydessä  otettaisiin tarkasteltavaksi myös julkisyhteisön ja yksittäisen virkamiehen ja julkisyhteisön työntekijän välistä 

__________________________________________________________________________________
Postiosoite:		Osoite:		      Puhelinvaihde: 010 36 41400
PL 1158		Minna Canthin katu 64 A	      Telekopiot: 010 36 41500
70101 Kuopio			      Sähköposti: ita-suomi.ho_hallinto@oikeus.fi

vastuunjakoa ja julkisen vallan käytön ulkopuolelle jäävää julkisyhteisön isännänvastuuta koskevien säännösten muutostarpeet. Vielä hovioikeus esittää harkittavaksi, että julkisen vallan käyttäjän vahingonkorvausvastuuta koskevista säännöksistä muodostetaan oma lukunsa vahingonkorvauslakiin.

Standardisäännös (selvityksen kohta 4.2)

Hovioikeus hyväksyy selvityksessä esitetyillä perusteilla suosituksen standardisäännöksen kumoamisesta.

Muutoksenhakuvaatimus (selvityksen kohta 4.3)

Muutoksenhakuvaatimus voi koskea vain niitä tilanteita, joissa vahingolta olisi vältytty muutosta hakemalla eli lähinnä vain valituskelpoisia päätöksiä. Todistustaakka siitä, että muutoksenhaku olisi estänyt vahingon, tulee olla julkisen vallan käyttäjällä. Muutoksenhakuvaatimuksen kumoaminen olisi omiaan aiheuttamaan käytännöllisiä ja prosessuaalisia ongelmia. Tällainen vaara on olemassa erityisesti silloin, kun samanaikaisesti on vireillä valitus hallintopäätöksestä hallintotuomioistuimessa tai muussa hallintolainkäyttöorgaanissa, ja samaan hallintopäätökseen liittyvä vahingonkorvauskanne yleisessä tuomioistuimessa. Ennen kuin otetaan lopullisesti kantaa siihen, onko tarpeellista ja missä laajuudessa säilyttää muutoksenhakuvaatimus, on tarkemmin selvitettävä ja pohdittava niitä ongelmia, joita muutoksenhakuvaatimuksen kumoamisesta aiheutuisi. 

Selvityksen tässä vaiheessa hovioikeus ei pidä perusteltuna sitä, että muutoksenhakuvaatimuksesta luovuttaisiin ainakaan varsinaisten muutoksenhakukeinojen osalta. Sen sijaan voi olla aiheellista harkita, onko tarpeen ulottaa muutoksenhakuvaatimus koskemaan ylimääräisiä muutoksenhakukeinoja. 

Hovioikeus katsoo, että julkisen vallan käyttäjän korvausvastuuta koskevat vahingonkorvauskanteet tulisi edelleen käsitellä yleisissä tuomioistuimissa.

Kannerajoitus (selvityksen kohta 4.4)

Hovioikeus hyväksyy selvityksessä esitetyillä perusteilla suosituksen kannerajoituksen kumoamisesta.

Neuvonta (selvityksen kohta 4.5)

Hovioikeus hyväksyy selvityksessä esitetyillä perusteilla suosituksen siitä, että vahingonkorvauslakiin sisällytettäisiin erillinen säännös, jonka perusteella virheellisestä tai laiminlyödystä viranomaisneuvonnasta aiheutuva vahinko tulisi korvattavaksi.

Kuten selvityksessä todetaan, yksityisen luottamusta viranomaiselta saatuun neuvoon on perusteltua suojata. Sen vuoksi viranomaisen neuvontaan liittyvää vahingonkorvausvastuuta ei tulisi sitoa toiminnan luonteeseen. 

Arvioitavaksi tulevat neuvontatilanteet voivat olla hyvin monimuotoisia. Kuten selvityksessä todetaan     neuvontasäännöksen esitöissä tulisi kiinnittää huomiota neuvonta-käsitteen tulkintaan ja tarkentaa vastuukynnyksen muodostumista erilaisissa neuvontatilanteissa. Vastuukynnystä asetettaessa olisi erityistä huomiota kiinnitettävä siihen, onko vahinkoa kärsineellä henkilöllä ollut perusteltu syy luottaa viranomaisen antamaan neuvoon. 

Perus- ja ihmisoikeusloukkauksen korvaaminen  (selvityksen kohta 4.6)

Hovioikeus hyväksyy selvityksessä esitetyillä perusteilla suosituksen siitä, että vahingonkorvauslakiin otettaisiin säännös, jossa julkisyhteisö velvoitetaan korvaamaan perustuslaissa turvattujen perusoikeuksien ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa turvattujen ihmisoikeuksien loukkaukset.

Lisäksi hovioikeus esittää selvitettäväksi, olisiko tarkoituksenmukaista sisällyttää myös oikeudenkäynnin viivästymisen hyvittämisestä (362/2009) annetun lain säännökset vahingonkorvauslakiin.

Julkisen vallan käyttäjän aiheuttaman kärsimyksen korvaaminen (selvityksen kohta 4.7)

Hovioikeus selvityksessä esitetyillä perusteilla päätyy puoltamaan selvityksen tekijän kannanottoa siitä, että myös julkisyhteisön toiminnassa aiheutunut vahingonkorvauslain 5 luvun 6 §:ssä tarkoitettu kärsimys säädettäisiin korvattavaksi.
					
Arvio mahdollisten muutosten vaikutuksista

Muutoksilla saattaa olla preventiivistä vaikutusta paitsi muutoin, myös siten, että julkisen vallan taholta joudutaan aiempaa enemmän kiinnittämään huomiota viranomaisten toimintaedellytysten turvaamiseen. 

Se, että julkisen vallan käyttäjän vahingonkorvausvastuulle ei aseteta muusta vahingonkorvausvastuusta poikkeavia kriteerejä, on omiaan lisäämään kansalaisten kokemusta oikeudenmukaisuudesta. Lisäksi ratkaisukäytännön ennustettavuuden parantuminen on omiaan lisäämään kansalaisten tasa-arvoa.

Ehdotuksen taloudellisia vaikutuksia on tässä vaiheessa vaikea arvioida. Mahdollista kuitenkin on, että vahingonkorvauskanteet jonkin verran lisääntyisivät. 

Lausunto on valmisteltu hovioikeuden 3. osastolla.
Lausunnosta on keskusteltu hovioikeuden johtoryhmässä.

Presidentti Mikael Krogerus

Kansliapäällikkö Olli Hyvärinen