Pvm
12.11.2010

Oikeusministeriö
     

Dnro
	119/050/2010

PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Viite:	20.08.2010, OM 19/41/2007
Asia:	Julkisyhteisön vahingonkorvausvastuuta koskeva selvitys; opetus- ja kulttuuriministeriön lausunto

Oikeusministeriö on pyytänyt opetus- ja kulttuuriministeriöltä lausuntoa julkisyhteisön vahingonkorvausvastuuta koskevasta selvityksestä. Pyydettynä lausuntonaan selvityksestä opetus- ja kulttuuriministeriö toteaa seuraavaa:

Yleistä

Selvityksessä suositellaan varsin mittavia muutoksia vahingonkorvauslakiin julkisen vallan käyttäjän korvausvastuun laajentamiseksi. Ehdotusten vaikutuksia ei ole arvioitu selvityksessä juuri lainkaan.

Opetus- ja kulttuuriministeriö katsoo, että selvitys on hyvä koonti julkisen vallan käytön korvausvastuusta vahingonkorvauslaissa ja oikeuskäytännössä. Opetus- ja kulttuuriministeriön näkemyksen mukaan julkisen vallan käyttöön liittyvän korvausvastuun rajoittaminen on laissa kuitenkin edelleen tarkoituksenmukaista julkisen vallan käyttöön liittyvien erityispiirteiden vuoksi. Toisaalta myös vahinkoa kärsineen yksityisen oikeussuojan näkökulmaa on tärkeää painottaa.

Julkisen vallan käyttäjän vahingonkorvausvastuun toimivuus

Julkisyhteisön korvausvastuuseen vaikuttaa nykyisin olennaisesti, onko kyseessä oleva toiminta katsottava julkisen vallan käytöksi vai julkishallinnon muuksi toiminnaksi. Rajanveto ei ole aina selkeä. Selvityksen mukaan julkisen vallan käyttö voidaan määritellä sellaiseksi teoksi, johon julkisyhteisöllä on oikeus ainoastaan niiden säännösten perusteella, joilla yksityisen vapautta ja muita perusoikeuksia on rajoitettu. Opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalalla harjoitetaan sekä julkisen vallan käyttämistä että tosiasiallista hallintotoimintaa. Selvityksessä todetaan, että tosiasial-lista hallintotoimintaa on esim. kulttuuripalvelujen järjestäminen ja opetus yleisissä oppilaitoksissa. Tällöin julkisyhteisö on muiden työnantajien tapaan isännänvastuussa aiheutuneista vahingoista (VahL 3:1 §).

Opetus- ja kulttuuriministeriö toteaa, että julkisen vallan käytön ja tosiasiallisen hallintotoiminnan rajanvetoa tulee edelleen selkeyttää julkishallinnossa. Samalla on syytä selvittää tarkemmin myös yksityisten yhteisöjen hoitamien viranomaistehtävien luonne: miltä osin ne rinnastuvat julkisen vallan käyttöön ja miten korvausvastuukysymykset on järjestetty. Ministeriön näkemyksen mukaan julkisyhteisön korvausvastuun rajoittaminen toiminnan luonteen vuoksi on edelleen perusteltua. Sen sijaan julkisyhteisön korvausvastuun rajoittaminen resurssipulan perusteella ei ole yleisesti perusteltua.

Standardisäännös

Selvityksessä ehdotetaan kumottavaksi vahingonkorvauslain 3:2 §:n standardisäännös, jonka mukaan julkisen vallan käyttäjän korvausvastuuta rajoittaa "kohtuullinen" huolellisuusvaatimus.

Opetus- ja kulttuuriministeriö toteaa, että standardissäännöksen perustuslainmukaisen tulkinnan mukaan julkisen vallan käytölle kohtuudella asetettavat vaatimukset ovat jo nyt korkeat. Ministeriö ei pidä tarkoituksenmukaisena standardisäännöksen kumoamista, vaan katsoo, että  julkisen vallan käyttöön liittyy erityisiä kysymyksiä, jotka on voitava ottaa huomioon korvausvastuun määrittelyssä.

Muutoksenhakuvaatimus

Selvityksessä ehdotetaan kumottavaksi vahingonkorvauslain 3:4 §:n muutoksenhakuvaatimus, jonka mukaan valtion tai kunnan korvausvastuuta rajoittaa vahingonkärsijän velvollisuus hakea ratkaisuun ensin muutosta.

Opetus- ja kulttuuriministeriö katsoo, että varsinaisia muutoksenhakukeinoja koskeva vaatimus on edelleen perusteltu. Kohtuullistamismahdollisuuden sisällyttämistä säännökseen voisi kuitenkin harkita. Sen sijaan ei liene tarkoituksenmukaista, että vahingonkärsijältä edellytetään ylimääräisiä muutoksenhakukeinoja.

Kannerajoitus

Selvityksessä ehdotetaan kumottavaksi vahingonkorvauslain 3:5 §:n kannerajoitus, jonka mukaan ylimpien valtioelinten (mm. valtioneuvoston, ministeriön ja tuomioistuimen) korvausvastuuta rajoittaa edellytys päätöksen muuttamisesta tai kumoamisesta tai virkarikosasiasta.

Opetus- ja kulttuuriministeriö katsoo, että  kannerajoituksen lieventämistä voisi harkita siltä osin, kuin se on ristiriidassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen kanssa

Neuvonta

Selvityksessä esitetään vahingonkorvauslakiin otettavaksi säännös, jonka mukaan viranomaisneuvonnasta aiheutuva vahinko tulisi korvattavaksi.

Opetus- ja kulttuuriministeriön arvion mukaan voimassa olevassa laissa oleva mahdollisuus varallisuusvahinkojen korvaamiseen julkisen vallan käytön yhteydessä olisi riittävä oikeussuojakeino.

Perus- ja ihmisoikeusloukkauksen korvaaminen

Selvityksessä esitetään vahingonkorvauslakiin otettavaksi säännös, jonka mukaan julkisyhteisö velvoitettaisiin korvaamaan perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien loukkaukset.

Opetus- ja kulttuuriministeriö katsoo, että yksityisen oikeus vahingonkorvaukseen julkisen vallan käyttäjän aiheuttamasta vahingosta voi jo nyt toteutua ihmisoikeusmyönteisellä lainsoveltamisella.

Julkisen vallan käyttäjän aiheuttaman kärsimyksen korvaaminen

Selvityksessä esitetään vahingonkorvauslakiin otettavaksi säännös, jonka mukaan julkisyhteisön toiminnassa aiheutunut kärsimys säädettäisiin korvattavaksi.

Opetus- ja kulttuuriministeriön näkemyksen mukaan aineettomien vahinkojen korvauskelpoisuuden laajentamiseen ei ole esitetty riittäviä perusteluja.

Lopuksi

Opetus- ja kulttuuriministeriön näkemyksen mukaan ei ole ilmeistä tarvetta muutoksiin vahingonkorvauslakiin. Tarvittaessa voidaan pohtia joiltain osin korvausvastuun laajentamista erityissäännöksillä tietyillä julkishallinnon aloilla tai tietyissä oikeussuhteissa, jos nykyiset rajoitukset arvioidaan kohtuuttomiksi. 

Kansliapäällikkö	Harri Skog	

Lainsäädäntöneuvos	Salla Kalsi	

TIEDOKSI	
Opetusministeri
Kulttuuri- ja urheiluministeri
Valtiosihteerit
Erityisavustajat
Opetus- ja kulttuuriministeriön osastot ja erillisyksiköt