KUOPION KÄRÄJÄOIKEUS
Laamanni                                                                   
                                                                                        4.3.2008

Oikeusministeriön kirje  9.1.2008 OM 22/41/2007

Asia: käräjäoikeuden lausunto Käräjäoikeuden 
          kokoonpanot-työryhmän mietinnöstä

Oikeusministeriölle

Nykyinen lautamiesjärjestelmä on toiminut käytännössä  hyvin. Lautamiesten osallistuminen päätöksentekoon lisää myös  selvästi  tuomioistuinten luottamuspohjaa yhteiskunnassa. 
Näistä syistä lautamiesjärjestelmä tulee pääosin säilyttää, kuten työryhmäkin esittää. Järjestelmää voidaan kuitenkin edelleen kehittää siten, että lautamiehet  eivät enää osallistuisi yksinkertaisimpien  asioiden  käsittelyyn. Tältä osin työryhmän esitys on oikeansuuntainen. On kuitenkin syytä harkita, onko perusteltua supistaa lautamiesjärjestelmää työryhmän esittämässä laajuudessa.  Lautamiesjärjestelmän supistamista ei tulisi myöskään perustella saavutettavilla säästöillä.

Nyt suurin osa  yksinkertaisista asioista käsitellään käsitellään  vuoden 2006 lokakuun alussa voimaan tulleessa  kirjallisessa rikosprosessissa. Se on vähentänyt jo huomattavasti lautamiesistuntojen määrää.  Siitä on aiheutunut jo säästöjä, joiden määrää ei ole vielä tarkasti  arvioitu   Kuopion käräjäoikeudessa  käsitellään  varsinaisista rikosasioista lautamieskokoonpanossa    enää vain noin puolet   eli noin 900 asiaa vuodessa. Jos työryhmän esitys toteutetaan, niin lautamieskokoonpanossa käsiteltävien rikosasioiden lukumäärä laskee  nykyisestä määrästä  jopa kolmannekseen eli noin 300 asiaan vuodessa.

Lautamiesistuntojen määrä laskee niin paljon, että se ei voi olla vaikuttamatta esimerkiksi tuomioistuinten luottamuspohjaan. Vaikka yhden virkatuomarin ja kolmen lautamiehen kokoonpano olisi edelleen kaikissa rikosasioissa mahdollinen, niin käytännössä sitä ei käytettäisi, jos asiat voidaan istua yhden virkatuomarin kokoonpanossa. 

Lautamiehet tulisi säilyttää ainakin kaikkien sellaisten asioiden käsittelyssä, joissa rangaistusmaksimi on yli kaksi vuotta vankeutta. Lautamiesten käyttö on osaksi  perusteltu myös  sellaisten rikosten käsittelyssä, joissa rangaistusmaksimi on  enintään kaksi vuotta vankeutta.

Käräjäoikeus esittää harkittavaksi, voidaanko käräjäoikeuden kokonpano määrittää tiettyjen rikosnimikkeitten tai rikoslain lukujen mukaisesti eikä rangaistusmaksimin mukaan. Jos esimerkiksi rikoslain 23 luvussa mainitut rikokset käsiteltäisiin yhden tuomarin kokoonpanossa, niin lautamiesistuntojen määrä yhdessä kirjallisen prosessin vaikutuksen kanssa  tulisi olemaan alle puolet  ennen kirjallisen prosessin voimaantuloa olevasta määrästä.  

Käräjäoikeus kannattaa kolmen tuomarin kokoonpanon mahdollistamista rikosasioissa ja pitää myös kahden tuomarin kokoonpanoa mahdollisena. Äänestystilanteet eivät kahden tuomarin kokoonpanossa tule aiheuttamaan varsinaista ongelmaa. Myös nykyiset vahvennetut kokoonpanot tulee säilyttää, kuten työryhmäkin esittää. Lautamiehet eivät ole käytännössä osallistuneet riita-asioiden käsittelyyn ja riita asiat tulisi työryhmän esittämin tavoin ratkaista yhden tai kolmen tuomarin kokoonpanossa.

Notaarien tuomioistuinharjoitteluun on keskeisenä osana  kuulunut toimiminen käräjäoikeuden puheenjohtajana lautamieskokoonpanossa. Se on luonut myös hyvän pohjan niille notaareille, jotka ovat siirtyneet oikeuslaitosuralle. Käräjäoikeus  ei kaventaisi notaarien toimivaltaa  työryhmän esittämässä laajuudessa. Notaarin ja käräjäviskaalin tulisi edelleen voida toimia puheenjohtajana
lautamieskokoonpanossa sellaisten rikosten käsittelyssä, joissa rangaistusmaksimi on enintään kaksi vuotta.

Juha  Hyvärinen
laamanni