Oikeusministeriö
PL 25			2/2008

00023  VALTIONEUVOSTO	19.2.2008	1 (2)

oikeusministerio@om.fi
jaakko.rautio@om.fi

Lausuntopyyntönne 9.1.2008 /OM 22/41/2007

Käräjäoikeuden kokoonpanot (Työryhmämietintö 2007:19)

Pyydettynä lausuntona Suomen Asianajajaliitto kunnioittavasti esittää pääosin kannattavansa työryhmän ehdotuksia.

Asianajajaliiton käsityksen mukaan lautamiesten käyttöä tulee vähentää ja säästyneet kustannukset tulee käyttää tuomarien palkkaamiseen. Lautamiehiä tulisi käyttää jatkossa yhden tuomarin tukena sellaisissa vakavissa jutuissa, joissa maallikoilla on hyvät edellytykset ottaa kantaa ratkaistavaan asiaan. Tällaisia asioita ovat erityisesti tyypillisimmät henkirikokset. Ehdotuksen mukaan kunnianloukkausrikokset sekä yksityiselämää loukkaavan tiedon levittäminen käsiteltäisiin jatkossa pääosin ilman lautakuntaa. Näissä rikostyypeissä saattaisi kuitenkin lautakunnan käytöstä olla etua ja esille tulevat kysymykset sopisivat hyvin maallikoidenkin ratkaistavaksi. Mietinnössä esitetyn mukaisesti esimerkiksi Ruotsissa sananvapausjutut ovat erityisessä jury-menettelyssä, elleivät asianosaiset muusta sovi.

Käsityksemme mukaan käräjäoikeuden kokoonpano olisi selkeintä määrittää rikoslain lukujen mukaisesti eikä rangaistusmaksimin mukaan siten kuin ehdotuksen 6 §:ssä on kirjattu, samalla kun on jouduttu täydentämään näin valikoituneita rikoksia vielä melko pitkällä poikkeusluettelolla.

Työryhmän esityksestä poiketen emme näe estettä käyttää kahden ammattituomarin kokoonpanoa. Äänestyssäännöt ovat selkeät, ja syyttäjällä on mahdollisuus hakea muutosta valittamalla, mikäli ei vakuutu lievemmällä kannalla olleen tuomarin perusteluista. Todennäköisesti kuitenkin valtaosassa jutuista kaksi tuomaria olisivat yksimielisiä, joten äänestystilanteiden muodostamat ongelmat ovat joka tapauksessa marginaalisia. Jo nykyisin päädytään äänestyksiin 2-2 jolloin yksittäinen jäsen ratkaisee lopputuloksen.

Kannatamme myös kolmen tuomarin kokoonpanon mahdollistamista rikosasioissa. Tällaista kokoonpanoa tarvitaan erityisen laajoissa rikosjutuissa. Kolmas tuomari voisi olla notaari tai käräjäviskaali.

Käräjäoikeuden peruskokoonpanoksi rikosasioissa tulisi säätää kahden tuomarin kokoonpano. Toinen tuomari voitaisiin korvata lautakunnalla tai lautakunta voitaisiin ottaa kahden tuomarin lisäksi. Peruskokoonpanoa voitaisiin vahvistaa myös kolmannella tuomarilla. Vähäisimpiä asioita voitaisiin käsitellä yhden tuomarin kokoonpanossa.

Lautamiesten käytöstä perheoikeudellisissa riita- ja hakemusasoissa voidaan luopua. Käytännössä näin lienee jo tapahtunut.

Helsingissä, helmikuun 19 päivänä 2008

SUOMEN ASIANAJAJALIITTO

Riitta Leppiniemi
Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja, asianajaja

LAATIJA

Markku Fredman, asianajaja, Helsinki