Lausunto

Pirkka-Petri Lebedeff			7.3.2008		71/90/2008

Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Lausuntopyyntönne 9.1.2008

Käräjäoikeuksien kokoonpanosäännösten uudistaminen
(työryhmämietintö 2007:19)

Lausunnon rakenteesta

Kuntaliiton lausunto sisältyy lausuntokappaleessa esitettyyn, muissa kappaleissa on esitetty työryhmän mietinnössä esitettyjä seikkoja.

Työryhmän mietinnöstä

Oikeusministeriö on asettanut työryhmän, jonka tehtäväksi on annettu laatia ehdotus hallituksen esitykseksi lautamiesjärjestelmän käyttöalan supistamiseksi. Työryhmän toimeksiannon taustalla on ollut pääministeri Matti Vanhasen II hallituksen ohjelmassa oleva lausuma, jonka mukaan lautamiesjärjestelmästä luovutaan muissa kuin vakavissa rikosasioissa ja säästyneet varat käytetään pahiten ruuhkautuneiden käräjäoikeuksien vahvistamiseen.

Toimeksiannon mukaisesti työryhmä ehdottaa muutettavaksi käräjäoikeuksien kokoonpanoa koskevia säännöksiä.

Yhden virkatuomarin ja kolmen lautamiehen kokoonpano olisi edelleen toimivaltainen käsittelemään kaikki rikosasiat. Uudeksi kokoonpanovaihtoehdoksi esitetään kolmen virkatuomarin kokoonpanoa, joka voisi käsitellä kaikkia sellaisia rikosasioita, joissa kokoonpanoa olisi pidettävä perusteltuna asian laadun tai muun erityisen syyn takia.

Yhden tuomarin kokoonpanon päätösvaltaa laajennettaisiin kaikkiin sellaisiin rikoksiin, joista voi syytteen mukaan seurata enintään kahden vuoden vankeusrangaistus sekä tiettyihin muihin nimeltä mainittuihin rikoksiin.

Lautamiehet eivät esityksen mukaan enää osallistuisi riita-asioiden käsittelyyn. Riita-asiat käsiteltäisiin yhden tai kolmen tuomarin kokoonpanossa.

Notaari tai käräjäviskaali ei olisi enää toimivaltainen toimimaan puheenjohtajana lautamieskokoonpanossa.

Käräjäoikeuden nykyiset kokoonpanot 

Suomessa lautamiesjärjestelmällä on pitkät perinteet, sillä maallikot ovat jossain kokoonpanossa osallistuneet lain käyttöön aina 1200-luvulta lähtien. Nykyiseen järjestelmään siirryttiin vuoden 1993 alioikeusuudistuksen yhteydessä. Tällöin alioikeudet yhtenäistettiin ja käyttöönotettiin järjestelmä, jossa rikosasioissa ja eräissä riita-asioissa yksilöllistä äänioikeutta käyttää käräjäoikeudessa ammattituomarin rinnalla maallikko, lautamies.

Voimassa olevan oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 1 §:n mukaan peruskokoonpanona rikosasioissa toimii käräjäoikeuden lainoppineen jäsenen ja kolmen lautamiehen muodosta kokoonpano. Oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 5 §:n mukaan riita-asiat käsittelee yksi ammattituomari, mutta eräin edellytyksin asiaa käsitellään useamman jäsenen kokoonpanossa. Tällöin kokoonpano muodostuu pääsääntöisesti kolmesta lainoppineesta jäsenestä, mutta edellä mainittu lautamieskokoonpano on päätösvaltainen nimetyissä riita-asiatyypeissä. Näitä ovat

1)	yhteiselämän lopettaminen, avioero ja puolison elatus
2)	lapsen huolto, tapaamisoikeus ja elatus
3)	isyyden vahvistaminen ja kumoaminen
4)	lapseksi ottaminen
5)	holhous 
6)	huoneenvuokra. 

Oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 6 §:n 1 momentin mukaan rikosasia voidaan lautamieskokoonpanon sijasta ratkaista myös yhden ammattituomarin muodostamassa kokoonpanossa, jos syytteessä tarkoitetusta teosta ei ole säädetty muuta tai ankarampaa rangaistusta kuin sakko tai vankeutta enintään vuoksi ja kuusi kuukautta. Rangaistukseksi saadaan tällöin tuomita vain sakko.

Yksi lainoppinut tuomari voi oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 6 §:n 2 momentin mukaan ratkaista asian kirjallisessa menettelyssä, pääkäsittelyä toimittamatta oikeudenkäynnistä rikosasiassa annetun lain 5 a luvun mukaisesti. 

Lautamiesten valitseminen, lukumäärä ja osallistuminen istuntokäsittelyihin

Lautamiesten lukumäärän vahvistaa oikeusministeriö. Kunnanvaltuuston on valittava lautamiehet toimikauttaan vastaavaksi ajaksi siten, että kunnasta valittavien lautamiesten tulee mahdollisimman tasapuolisesti edustaa kunnan väestön ikä-, elinkeino-, sukupuoli- ja kielijakaumaa. Yhteensä lautamiehiä on noin 3700.

Vuonna 2006 käräjäoikeudet ratkaisivat lautamieskokoonpanossa rikosasioita hieman yli 41 000 asiaa. Rikosnimikkeittäin tarkasteltuna eniten lautamieskokoonpanossa ratkaistiin törkeitä rattijuopumusasioita (11 600). Seuraavaksi suurimmat ryhmät olivat pahoinpitely (7300) ja törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen (2800) sekä varkaus (2200). Kyseiset nimikkeet muodostivat noin 60 % lautamieskokoonpanossa käsitellyistä rikosoikeudellisista asioista.

Riita-asioissa lautamieskokoonpanon käyttäminen sitä vastoin on hyvin harvinaista. Vuonna 2006 käräjäoikeudet ratkaisivat lautamieskokoonpanossa 102 asiaa.

Lautamiehillä on samanlainen yksilöllinen äänioikeus kuin ammattituomareilla. 
Lautamieskokoonpanossa tehtyjen äänestyspäätöksien määrä on yksi seikka, jonka avulla voidaan arvioida lautamiesten vaikutusta tuomioistuinten ratkaisutoimintaan. Viimeksi äänestysratkaisujen määrää on selvittänyt oikeuspoliittinen tutkimuslaitos vuonna 1999. Kyseisen tutkimuksen mukaan lautamieskokoonpanossa tehtyjen äänestysratkaisujen määrää voidaan pitää marginaalisena. 
Työryhmän onkin mietinnössään todettu, että nykyinen lautamiesjärjestelmä on toiminut käytännössä melko hyvin. 

Keskeisimpänä perusteena lautamiesjärjestelmälle on yleisesti pidetty sitä, että lautamiesten osallistuminen päätöksentekoon on omiaan pitämään yllä tuomioistuinten luottamuspohjaa yhteiskunnassa. Työryhmän mukaan luottamuksen ylläpitäminen tuomioistuinlaitokseen ei kuitenkaan edellytä sitä, että lautamiehet osallistuisivat käräjäoikeuden ratkaisukokoonpanoon nykyisessä laajuudessa. Lautamieskokoonpanossa käsitellään runsaasti oikeus- ja tosiasiakysymysten osalta selviä ja rangaistuskäytännöiltään vakiintuneita rutiiniluonteisia rikosasioita. Lautamiesjärjestelmälle asetettujen tavoitteiden kannalta esityksessä on pidetty riittävänä, että lautamiehet osallistuisivat vain niiden vakavampien ja yhteiskunnallisesti merkittävimpien rikosten käsittelemiseen, joissa seuraamuksena voi olla tuntuva vankeusrangaistus ja joissa tuomioistuimet käyttävät huomattavaa pakkovaltaa.

Edellä mainitulla perusteella esityksessä ehdotetaankin, että lautamieskokoonpano olisi käytössä vain sellaisissa riita-asioissa, joissa syytteessä tarkoitetun yksittäisen rikoksen rangaistusmaksimi on yli kaksi vuotta vankeutta eikä kyseessä ole laissa erikseen yhden tuomarin toimivaltuuksien piiriin säädetystä tätä vakavammasta rikoksesta. Tällöinkään lautamieskokoonpano ei olisi ainoa mahdollinen kokoonpanovaihtoehto, vaan esityksen mukaan myös kolmen lainoppineen tuomarin kokoonpano olisi mahdollinen, mikäli asian laatu tai muu erityinen syy sitä edellyttäisivät. Sen sijaan esityksen mukaan riitajutuissa lautamieskokoonpanosta luovuttaisiin kokonaan. Jatkossa riita-asiat käsiteltäisiin siten jutun laadusta ja laajuudesta riippuen joko yhden tai kolmen lainoppineen tuomarin kokoonpanossa. 

Työryhmä on arvioinut, että uudistuksen toteutuessa lautamieskokoonpanossa käsiteltävien asioiden vuosittainen kokonaismäärä voidaan arvioida olevan noin 10 000 asiaa vuodessa ja lautamieskustannukset vähenisivät noin miljoonalla eurolla vuodessa. 

Työryhmä on työskentelynsä aikana kuullut Helsingin käräjäoikeuden, valtakunnan syyttäjänviraston, Suomen Asianajajaliiton, Suomen Lakimiesliiton ja Suomen Tuomariliiton edustajia sekä Suomen lautamiesten, Suomen lautamiesliitto SLL:n ja Helsingin lautamiesyhdistyksen edustajia. Lautamiesjärjestöjen edustajien näkemyksen mukaan nykyistä lautamiesjärjestelmää ei ole tarvetta muuttaa. Muut kuultavat puolestaan ovat kannattaneet yhden tuomarin kokoonpanon toimivaltuuksien lisäämistä ja lautamiesjärjestelmän karsimista rikosasioissa sekä lautamiesten poistamista kokoon riita-asioissa.

Lausunto

Maallikoiden osallistumista lainkäyttöön on eri aikoina sekä puolustettu että vastustettu useilla eri perusteilla. Luettelonomaisesti perusteena on pääsääntöisesti mainittu seuraavat: traditio, kansan oikeustaju, oikeuslaitoksen luottamuksen ylläpitäminen, tuomioistuinten demokraattinen kontrolli, elämänkokemuksen välittäminen, pedagogiasyyt, lautamiesten paikallistuntemus, tuomarin harkinnan parantaminen, oikeuskäytännön julkisuus, lautamiehillä oleva erityisasiantuntemus sekä kustannusten pienuus. Lautamiesjärjestelmän puolesta ja vastaan esitettyjä näkökohtia on käsitelty varsin kattavasti ja tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean mietinnössä (komitean mietintö 2003:3). 

Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitea on kuitenkin nostanut yhden perusteen lautamiesten käyttämiselle muita näkökohtia tärkeämmäksi. Komitean näkemyksen mukaan lautamiesjärjestelmän säilyttämistä puoltavat nykyaikana ensisijaisesti tuomioistuinten merkitys ja asema yhteiskunnassa. Tästä näkökulmasta lautamiesten mukana oloa päätöksenteossa on edelleen merkitystä tuomioistuimen toiminnan kontrollin ja avoimuuden kannalta. Nykyisin tuomioistuinten toimintaa kontrolloidaan kuitenkin monella muulla tavoin kuin maallikko-osallistumisen avulla. Esimerkiksi tiedotusvälineiden rooli tuomioistuimen toiminnan valvonnassa on hyvin keskeinen. Tiedotusvälineet seuraavatkin nykyään varsin tarkoin oikeusjuttuja ja levittävät suurelle yleisölle tehokkaasti tietoa oikeusjutuista ja yleisemminkin tuomioistuinlaitoksesta.

Suomen Kuntaliitto katsoo, että keskeisempänä perustana lautamiesjärjestelmälle voidaan pitää sitä, että lautamiesten osallistuminen päätöksentekoon on omiaan pitämään yllä tuomioistuinten luottamuspohjaa yhteiskunnassa. Tuomioistuimia kohtaan tunnettavan luottamuksen ylläpitämisessä lautamiesjärjestelmällä on siten sellaista itseisarvoa, että lautamiesjärjestelmää ei ole syytä kokonaan lakkauttaa. 

Kuntaliitto yhtyy työryhmän näkemykseen siitä, että luottamuksen ylläpitäminen tuomioistuinlaitokseen ei kuitenkaan edellytä sitä, että lautamiehet osallistuisivat käräjäoikeuden ratkaisukokoonpanoon nykyisessä laajuudessa. Lautamieskokoonpanossa käsitellään nykyisin runsaasti oikeus- ja tosiasiakysymysten osalta selviä ja rangaistuskäytännöltään vakiintuneita rutiiniluonteisia rikosasioita. Lautamiesjärjestelmälle asetettujen tavoitteiden kannalta onkin perustelua, että lautamiehet osallistuvat ainoastaan törkeimpien ja yhteiskunnallisesti merkittävimpien rikosten käsittelyyn. 

Kuntaliitto kiinnittää huomiota siihen, että työryhmä on mietinnössään todennut lautamiesjärjestelmän toimineen käytännössä melko hyvin ja että muissa Pohjoismaissa lautamiehet kuuluvat tuomioistuinten kokoonpanoon laajemmin kuin meillä Suomessa. Kyseistä seikkaa ei voida jättää huomioimatta.      

Kuntaliitto katsoo, että lautamiesjärjestelmälle asetettujen tavoitteiden kannalta työryhmän esitys on sinänsä perusteltu, mutta asia tulisi periaatteellisen yhteiskunnallisen merkityksensä vuoksi saattaa laajemmin yhteiskunnallisen pohdinnan kohteeksi. Perustelua olisi, että valtioneuvosto tai oikeusministeriö asettaisi eri intressipiireistä koostuvan toimikunnan pohtimaan lautamiesjärjestelmän nykytilaa ja tulevaisuutta. 

SUOMEN KUNTALIITTO

Timo Kietäväinen			Kari Prättälä
varatoimitusjohtaja 			lakiasiain johtaja