TAMPEREEN KÄRÄJÄOIKEUS PL 134
33101 TAMPERE
puh. 010-364 7400

LAUSUNTO
12.2.2008

Oikeusministeriö
2 8. 02. 2008
0.,c9- 2P,.j 4 I aoo L4VO

Asia
Viite

OIKEUSMINISTERIÖLLE
Tampereen käräjäoikeuden lausunto Käräjäoikeuden kokoonpanot-työryhmän mietinnöstä (oikeusministeriön työryhmämietintöjä 2007:19)

Oikeusministeriön lausuntopyyntö 9.1.2008 (OM 22/41/2007) Maallikoiden osallistuminen lainkäyttöön

Tampereen käräjäoikeus yhtyy työryhmän käsitykseen siitä, että keskeisinr pänä perusteena lautamiesjärjestelmälle voidaan pitää sitä, että lautamiesten osallistuminen päätöksentekoon on omiaan pitämään yllä tuomioistuinten luottamuspohjaa yhteiskunnassa. Mietinnön kansainvälisestä vertailusta ilmenee, että maallikot osallistuvat merkittävällä tavalla rikosasioiden ratkaisemiseen kaikissa vertailumaissa. Maallikkojen osallistuminen lainkäyttöön on perustavaa laatua oleva kysymys. Se lisää tuomioistuinten toiminnan läpinäkyvyyttä tavalla, jolle vaihtoehtoisten ja yhtä vaikuttavien keinojen löytäminen on vaikeaa.

Käräjäoikeuden kokemukset nykyisestä lautamiesjärjestelmästä ovat myönteiset. Tuomareiden ja lautamiesten yhteistoiminta käytännön työssä on ollut mutkatonta, eikä mainittavia epäkohtia ole ilmennyt esimerkiksi vakiintuneesta oikeuskäytännöstä olennaisesti poikkeavien ratkaisujen muodossa. Vuorovaikutus päätösharkinnan aikana on ollut hyödyllistä molemmille.
Lautamiehet ovat saaneet asioiden ratkaisemisessa tarvitsemansa tiedot ja tuomarit peilauspintaa ajatuksilleen selostaessaan heille oikeussäännöksiä ja näytön arviointiin liittyviä kysymyksiä. Lautamiesten osallistuminen päätöksentekoon on ollut siten myös omiaan lisäämään tuomioistuinten ratkaisujen ymmärrettävyyttä. Järjestelmä on kaikkiaan toiminut hyvin.

Työryhmän toimeksiannon taustalla on pääministeri Matti Vanhasen II hallituksen ohjelmassa oleva lausuma, jonka mukaan lautamiesjärjestelmästä luovutaan muissa kuin vakavissa rikosasioissa ja säästyneet varat käytetään pahiten ruuhkautuneiden käräjäoikeuksien vahvistamiseen. Käräjäoikeudella ei ole huomautettavaa tämän tavoitteen suhteen. On järkevää kohdentaa maallikkoedustus asioihin, joissa sen vaikuttavuuden luottamukseen voidaan olettaa olevan suurimmillaan. Rutiiniasiat eivät ole sellaisia asioita.

2

Rikosasiat
Edellä mainituilla perusteilla käräjäoikeus kannattaa työryhmän ehdotusta oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 6 §:n muuttamiseksi. On jossakin määrin makuasia, missä asian vakavuuteen perustuvan maallikkoedustuksen alaraja tulisi kulkea. Kansainvälinen vertailu osoittaa, että eri maissa on sen suhteen päädytty erilaisiin ratkaisuihin. Työryhmän ehdotus on siihenkin nähden asianmukaisesti perusteltu ja hyväksyttävissä.

Nykyisin voidaan kirjallisessa menettelyssä ratkaista yhden tuomarin kokoonpanossa asioita, jotka suullisessa menettelyssä pitäisi ratkaista lautamieskokoonpanossa. Vaikka kirjallisessa menettelyssä käsitellään tunnustettuja asioita, puoltaa sanotun ristiriidan olemassaolo osaltaan työryhmän ehdotusta.

Sen sijaan käräjäoikeus pitää uudistuksen tavoitteiden kannalta ongelmallisena ehdotusta oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 1 §:n 2 momentin muuttamiseksi. Sen mukaisesti käräjäoikeus voisi käsitellä rikosasian myös kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpanossa, jos sitä asian laadun tai muun erityisen syyn vuoksi olisi pidettävä perusteltuna. Ehdotus ei perustu hallitusohjelman linjauksiin, ja se tuo mieleen keskustelut käräjäoikeuden kokoonpanovaihtoehdoista ennen alioikeusuudistusta. Käräjäoikeus pitää ehdotusta tältä osin tarpeettomana.

On selvää, että lautamiesten kyky osallistua päätöksentekoon sitä hyödyttävästi erityistä ammattitaitoa vaativissa asioissa, kuten laajoissa talousrikosasioissa, on sinänsä suhteellisen alhainen. Väljiin edellytyksiin perustuva, lautamiehet päätöksenteosta kokonaan poissulkeva säännös vaikuttaa kuitenkin vastakkaiseen suuntaan kuin mihin ehdotuksella ilmoitetaan keskeisesti pyrittävän. Mandollisuus kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpanoon nimenomaan heikentäisi sitä luottamusta, jota maallikkoedustuksella tavoitellaan. Käräjäoikeuden ammatillinen osaaminen on luonnollisesti turvattava, mutta kysymys sen vahvistamisesta ei liity olennaisesti käräjäoikeuden kokoonpanoista tehtäviin ratkaisuihin tässä kohtaa. Ehdotuksen perustelut toisaalta luottamuksen ylläpitämisestä maallikkoedustuksen kautta ja toisaalta ammatillisen osaamisen turvaamisesta lakimieskokoonpanon kautta eivät ole yhteismitalliset. Ne vievät eri suuntiin.

Toinen kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpanoa vastaan puhuva seikka liittyy sen käräjäoikeuden tuomariresurssej a kuluttavaan vaikutukseen, mitä ei ole lainkaan käsitelty mietinnössä arvioitaessa esityksen vaikutuksia. Tätä voidaan pitää outona, kun yhtenä toimeksiannon tavoitteena on pidetty säästyvien varojen käyttämistä pahiten ruuhkautuneiden käräjäoikeuksien vahvistamiseen. Vaikka kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpanon käyttäminen jäisi käytännössä vähäiseksi, kuten riita-asioiden käsittelyssä on käy-nyt, tulisivat sen resurssivaikutukset joka tapauksessa olemaan päinvastaiset kuin ehdotuksen taustalla olevien tavoitteiden.

3
Mietinnössä ehdotetaan säilytettäväksi nykyisessä oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 2 §:ssä säädetty mandollisuus vahventaa puheenjohtajan ja kolmen lautamiehen kokoonpanoa toisella lainoppineella jäsenellä taikka neljännellä lautamiehellä lähes samoilla perusteilla kuin käräjäoikeus voisi ehdotuksen mukaisesti käsitellä asian kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpanossa. Tällaisen vahvennetun kokoonpanon käyttäminen on usein välttämätöntä laajoissa rikosasioissa, joissa pääkäsittely kestää useita päiviä, ja joissa oikeuden jäsenen sairastuminen taikka muu äkillinen este johtaisi pääkäsittelyn aloittamiseen uudelleen alusta. Tämä kokoonpanovaihtoehto vähentää tarvetta kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpanoon, kun joidenkin laajojen ja vaikeiden asioiden käsittelyyn voi sen kautta osallistua kaksi ammattituomaria. Käräjäoikeus pitää puheena olevaa kokoonpanoa sopivimpana kokoonpanovaihtoehtona käsittelemään niitä asioita, jotka ehdotuksen mukaan voitaisiin käsitellä kolmen ammattituomarin kokoonpanossa. Se turvaa käsittelyn jatkumista ja lisää riittävällä tavalla kokoonpanon lainopillista kapasiteettia vaarantamatta kuitenkaan tuomariresursseja siinä määrin kuin kolmen ammattituomarin kokoonpano.

Työryhmän toimeksiannon mukaan uudistetun lautamiesjärjestelmän lähtö-kohtana tulee olla yksiselitteisyyden vaatimus. Lautamieskokoonpanolle vaihtoehtoinen kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpano ei täytä tätä vaati-musta. Vaihtoehtoisen kokoonpanon käyttämisen edellytykset ehdotetaan säädettäviksi varsin yleisluonteisesti ja ratkaisu perustuisi aina tuomioistuimen tapauskohtaiseen harkintaan. Käräjäoikeuden kokoonpano ei tulisi ole-maan täysin ennalta-arvattavissa. Sen vuoksi järjestys, jossa asia käräjäoikeudessa ratkaistaan on merkityksellinen. Jos ehdotus hyväksytään, tulee menettelytavoista säätää laissa yksityiskohtaisemmin.

Vielä käräjäoikeus pitää tärkeänä huolehtia siitä, että kokoonpanouudistuksella mandollisesti säästettävät varat todella käytetään pahiten ruuhkautuneiden käräjäoikeuksien vahvistamiseen.

Oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 1 §:n 2 momentissa mainitut asiat

Sanotussa lainkohdassa säädetään käräjäoikeuden kokoonpanosta eräissä hakemusasioissa, jotka on käsiteltävä riita-asian käsittelystä säädetyssä järjestyksessä. Työryhmä ehdottaa, etteivät lautamiehet enää osallistuisi niiden ratkaisemiseen.

Lautamiesten osallistuminen puheena olevien asioiden ratkaisemiseen on ollut vähäistä, myös Tampereen käräjäoikeudessa. Luottamuksen ylläpitämisen merkitystä voidaan pitää näissä asioissa selvästi vähäisempänä kuin rikosasioissa, joissa tuomiovallan käyttäminen sanktioineen liittyy ominaisesti valtion ja yksilöiden väliseen suhteeseen. Kuten alussa on todettu, on järkevää kohdentaa maallikkoedustus sellaisiin asioihin, joissa sen vaikuttavuuden luottamukseen voidaan olettaa olevan suurimmillaan. Käräjäoikeus

4
ei pidä riita-asioita sellaisina asioina, minkä vuoksi se kannattaa ehdotusta tältä osin.
Notaarin ja käräjäviskaalin toimivaltuudet
Mietinnön mukaan notaari ja käräjäviskaali eivät enää olisi toimivaltaisia toimimaan puheenjohtajana lautamieskokoonpanossa.

Lautamieskokoonpanossa käsiteltävät asiat tulisivat uudessa järjestelmässä olemaan melko vakavia rikosasioita, jotka eivät todennäköisesti laatunsa ja laajuutensakaan vuoksi voisi yleensä tulla notaarin tai käräjäviskaalin ratkaistaviksi. Toisaalta käräjäoikeus toteaa, että notaarien toimiminen puheenjohtajana lautamieskokoonpanossa on ollut hyvä lisä kokemusten kartuttamiseen tuomioistuinharjoittelussa, eikä käräjäoikeudessa ole havaittu siihen liittyneen erityisiä oikeusturvaongelmia.

Kysymys tuomioistuinharjoittelun mielekkäästä sisällöstä on laaja, eikä käräjäoikeus ole pitänyt aiheellisena käsitellä sitä enempää tässä yhteydessä. Puheenjohtajana toimiminen nykyisessä lautamieskokoonpanossa on joka tapauksessa ollut käytännössä varsin vähäinen osa tuomioistuinharjoittelua, ja saattaa olla, ettei notaarien ja käräjäviskaalien toimivaltuuksien hienosäätöön ehdotuksesta poikkeavasti ole aihetta. Niiden vaikutukset tuomioistuinresursseihinkin ovat vähäiset.
Lausunnon on valmistellut käräjätuomari Petteri Pal s äki.

Laamanni	Pekka Lankinen