HELSINGIN KÄRÄJÄOIKEUS		LAUSUNTO
Porkkalankatu 13
00180 Helsinki			PÄIVÄYS 11.3.2008

Oikeusministeriölle

Asia: Lausunto työryhmämietinnöstä 2007:19, Käräjäoikeuden kokoonpanot

Viite: Oikeusministeriön kirje 9.1.2008, OM 22/41/2007

Työryhmän toimeksianto

Työryhmän tehtävänä oli laatia ehdotus hallituksen esitykseksi lautamiesjärjestelmän käyttöalan supistamiseksi siten, että lautamiesjärjestelmästä luovuttaisiin muissa kuin vakavissa rikosasioissa. Uuden lautamiesjärjestelmän tuli olla yksiselitteinen niin, että tuomioistuimen kokoonpano määräytyisi mahdollisimman yksinkertaisesti jonkin yleisesti soveltuvan ja mahdollisimman vähän tulkinnanvaraa jättävän mittapuun mukaan. Riita-asioiden osalta työryhmän tuli selvittää, voidaanko niissä kokonaan luopua lautamiehistä. Lisäksi työryhmän oli pohdittava, miten lautamieskokoonpano siitä luovuttaessa korvataan ja ovatko nykyiset kokoonpanovaihtoehdot riittäviä uudistuksen jälkeenkin niissä jutuissa, joiden käsittelyyn lautamiehet osallistuvat. 

Helsingin käräjäoikeuden lausunto

Yleistä

Helsingin käräjäoikeus pitää työryhmän mietintöä pääosin onnistuneena. Lautamiesjärjestelmän säilyttämistä suppeammassa muodossa voidaan työryhmän esittämin tavoin puoltaa tuomioistuinten asemasta ja merkityksestä johtuvilla perusteilla. Luottamus oikeuslaitokseen  on Suomessa varsin korkealla tasolla, mihin varmaankin on vaikuttanut  maallikoiden, lautamiesten mahdollisuus osallistua alioikeuksissa oikeudenkäyntiin ja päätöksentekoon  virkatuomareiden kanssa. Lautamiesten osallistuminen yksinkertaisten ja selvien rutiiniasioiden ratkaisemiseen on kuitenkin tarpeetonta  ja on paikallaan, että niin lautamiesten kuin tuomareidenkin työpanos keskitetään vaikeimpien ja hankalimpien asioiden ratkaisemiseen.

Lautamiesjärjestelmästä on työryhmän esittämin tavoin syytä kokonaan luopua riita-asioissa, joissa lautamieskokoonpanot  jo tällä hetkellä ovat varsin harvinaisia. Rikosasioissa lautamieskokoonpanoja tarvitaan vain vakavammissa rikosjutuissa. Ehdotus kolmen tuomarin kokoonpanon käytön lisäämisestä oikeudellisesti vaikeissa rikosasioissa on erittäin kannatettava. Kun tuomarien määrän lisääminen ainakaan suuremmassa määrin ei liene mahdollista, tuomarit on samalla  pyrittävä vapauttamaan yksinkertaisten rutiiniasioiden ratkaisemisesta.      

Päätösvaltaisuudesta

Helsingin käräjäoikeus hyväksyy mietinnön lähtökohdan, jossa käräjäoikeuden peruskokoonpanon muodostavat virkatuomari ja kolme lautamiestä. Vahvennetun kokoonpanon käyttömahdollisuus on säilytettävä. Laajoissa ja myös oikeudellisesti vaativimmissa asioissa kahdesta ammattituomarista ja kolmesta lautamiehestä muodostuva kokoonpano on perusteltu. Ehdotus kolmen virkatuomarin kokoonpanosta myös rikosasioissa on kannatettava. Kolmen tuomarin kokoonpano on tarpeellinen paitsi oikeudellisesti vaikeissa asioissa myös laajoissa, paljon tuomarintyötä vaativissa rikosasioissa. Kolmen tuomarin kokoonpanossa on nykyistä paremmin mahdollisuutta hyödyntää tuomareiden erikoisosaamista esimerkiksi talousrikosasioissa. 

Ehdotuksen mukaan lautamiehillä olisi, kuten tälläkin hetkellä, yksilöllinen äänioikeus. Ennen alioikeusuudistusta silloisessa Helsingin raastuvanoikeudessa ei ollut lautamiehiä lainkaan ja asiat pääsääntöisesti ratkaistiin kolmen tuomarin kokoonpanossa. Kihlakunnanoikeuksissa lautamiehillä oli kollektiivinen äänioikeus. Vaikka lautamiesjärjestelmä on Helsingin käräjäoikeudessa toiminut kokonaisuutena arvioiden hyvin, on ollut ratkaisuja, joissa lautamiesten enemmistön äänin tehty ratkaisu on ammattituomarin käsityksen mukaan ollut selkeästi virheellinen ja hovioikeus onkin sen myöhemmin oikaissut. Tällaiset tilanteet olisivat olleet vältettävissä, jos lautamiehillä olisi ollut vain yhteinen ääni. Lautamiehillä on toki oikeus päätösneuvotteluissa tuoda mielipiteensä esille ja äänestää  ratkaisusta. Käräjäoikeuden tuomareiden käsityksen mukaan kollektiivinen äänioikeus riittävästi turvaa maallikoiden osallistumisen asioiden ratkaisemiseen. Sen vuoksi Helsingin käräjäoikeus esittää, että lautamiesten kanta tulisi asian ratkaisuksi vain silloin, kun he ovat yksimieliset.      

Ehdotuksen mukaan käräjäoikeus olisi päätösvaltainen yhden tuomarin kokoonpanossa, jos mistään syytteessä tarkoitetusta yksittäisestä rikoksesta ei syytteessä mainittujen seikkojen vallitessa tehtynä ole säädetty ankarampaa rangaistusta kuin vankeutta enintään kaksi vuotta. Helsingin käräjäoikeus pitää  yli kahden vuoden rajaa sinänsä oikeana vakavan rikollisuuden rajana ja sääntö on selkeä.  Sitä vastoin ehdotuksessa mainittujen yksittäisten rikosten ja niiden rangaistavan yrityksen käsittely yhden tuomarin kokoonpanossa  on ongelmallista. Kysymyshän on ns. kvalifioiduista rikoksista, joita vasta uudistetun rikoslain mukaan on pidettävä vakavina. Esimerkiksi törkeässä varkaudessa anastuksen kohteena olevan omaisuuden arvo on vain yksi tekijä. Joukkoon mahtuu kultasepänliikkeisiin, pankkiholveihin ym. tehtyjä anastuksia, joissa esitetään indisiotodistelua. Törkeässä kätkemisrikoksessa hyvin usein on kysymys rikosten toimeksiantajista ja rahoittajista, järjestäytyneestä rikollisuudesta. Virkamiehen väkivaltaista vastustamista voidaan suojeluobjekti huomioon ottaen pitää vakavana rikoksena. 

Helsingin käräjäoikeus toteaa, että rikosten rikosoikeudellinen arvottaminen on tapahtunut rikoslakia uudistettaessa, jolloin rikokset, joista seuraamuksena on vankeus, on keskitetty rikoslakiin ja samalla arvioitu kunkin rikoksen vakavuus. Käräjäoikeuden näkemyksen mukaan tähän arviointiin ei ole syytä tässä yhteydessä puuttua. Sen vuoksi käräjäoikeus katsoo, että ehdotetun oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 6 §:stä tulisi  poistaa siinä mainitut yksittäiset rikokset ja niiden rangaistava yritys. Pääsääntö on riittävä ja myös yksiselitteinen. Käräjäoikeus toteaa, että  mahdollisuudessa siirtää rikosasia kolmen tuomarin kokoonpanoon on kysymys eri asiasta. Se edellyttää tapauskohtaista harkintaa ja  ja tapahtunee käytännössä harvemmin.

Ehdotuksen mukaan notaarit ja käräjäviskaalit eivät enää toimisi puheenjohtajina lautamieskokoonpanoissa. Ehdotus on tältä osin kannatettava. Vastapainoksi notaarit ja käräjäviskaalit voisivat myös rikosasioissa olla kolmen tuomarin kokoonpanossa, mitä käräjäoikeus niin ikään pitää kannatettavana ehdotuksena. Kirjallisen menettelyn ja yhden tuomarin istuntojen lisääntymisen myötä tuomareiden mahdollisuudet  kouluttaa notaareja ovat kaventuneet.

Ehdotuksen mukaan notaareja ja käräjäviskaaleja koskeva toimivaltasääntely säilyisi asiallisesti ennallaan. Kun käräjäviskaalit ja notaarit eivät yhden tuomarin istunnossa ja kirjallisessa menettelyssä voisi tuomita muuta kuin sakkoa, heidän toimivaltansa rajoittuisi vähäiseen määrään jutuista. Vuonna 2007 tuomarit ratkaisivat kirjallisen menettelyn jutuista 63 % ja käräjäviskaalit ja notaarit  siis 37 %. Käräjäviskaalien ja notaarien toimivaltasäännöksiä olisikin syytä vielä harkita, koska varsinkin kirjallinen menettely, jossa voidaan kansliassa vanhempien tuomareiden ohjauksessa ja valvonnassa käsitellä tunnustukseen ja suostumukseen perustuen yleensä yksinkertaisia ja selviä asioita, soveltuu hyvin käräjäviskaaleille ja notaareille. Käräjäviskaalien ja notaarien toimivallan laajentaminen tietyn rajatun vankeusrangaistuksen tuomitsemiseen vapauttaisi virkatuomareiden työvoimaa   vaativampiin tehtäviin ja kolmen tuomarin kokoonpanoihin.

Yhteenveto

Helsingin käräjäoikeus puoltaa edellä esitetyin huomautuksin ehdotusta. Uudistus, joka vähentää turhaa työtä ja aikaansaa säästöjä,  on toteutettava mahdollisimman pian eli syksyn 2008 kunnallisvaalien jälkeen 1.1.2009. Säästyvät varat on käytettävä muun muassa Helsingin käräjäoikeuden toiminnan tehostamiseen ja vahvistamiseen.

Lausunto on käsitelty käräjäoikeuden johtoryhmässä, joka on ollut yksimielinen lausunnosta.

Laamanni				Eero Takkunen