VALTIONEUVOSTON OIKEUSKANSLERI	LAUSUNTO
Snellmaninkatu 1 A
PL 20  00023  VALTIONEUVOSTO		19.2.2008		Dnro 2/20/08

Oikeusministeriö

PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO

Viite:
Oikeusministeriön lausuntopyyntö 9.1.2008 (OM 22/41/2007)
Asia:
Oikeusministeriön työryhmämietintö 2007:19

Oikeusministeriö on viitekohdassa mainitulla kirjeellään pyytänyt oikeuskanslerilta lausuntoa käräjäoikeuden kokoonpanosäännösten uudistamista koskevasta työryhmämietinnöstä. Esitän työryhmän mietinnön johdosta lausuntonani seuraavan.

Työryhmä toteaa mietinnössään, että tuomioistuimia kohtaan tunnettavan luottamuksen ylläpitämisessä lautamiesjärjestelmällä on sellaista itseisarvoa, että järjestelmää ei ole syytä kokonaan lakkauttaa. Luottamuksen ylläpitäminen tuomioistuinlaitokseen ei kuitenkaan edellytä sitä, että lautamiehet osallistuisivat käräjäoikeuden ratkaisukokoonpanoon nykyisessä laajuudessaan. Työryhmän mukaan kokoonpanosäännösten uudistaminen edellyttää sen sijaan yhden tuomarin kokoonpanon toimivaltuuksien laajentamista. 

Minulla ei sinänsä ole huomautettavaa näihin komitean esittämiin näkemyksiin. Haluan kuitenkin esittää mietinnön johdosta seuraavia huomioita. 

Nykyisin yhden tuomarin kokoonpano on mahdollinen sellaisissa rikosasioissa, joissa syytteen mukaan voi seurata enintään yhden vuoden kuuden kuukauden vankeusrangaistus. Tällöin ei voida tuomita muuta tai ankarampaa rangaistusta kuin sakkoa. Työryhmän ehdotuksen mukaan yhden tuomarin kokoonpanon käyttöalaa laajennettaisiin kaikkiin sellaisiin rikoksiin, joista voi syytteen mukaan seurata enintään kahden vuoden vankeusrangaistus sekä tiettyihin muihin nimeltä mainittuihin rikoksiin. Mainitussa kokoonpanossa tosiasiassa tuomittavia rangaistuksia ei rajoitettaisi, mikäli kokoonpano muodostuisi käräjätuomarista tai laamannista. Ehdotus tarkoittaisi käytännössä sitä, että yhden tuomarin kokoonpanossa olisi jatkossa mahdollista tuomita jopa seitsemän vuoden yhteinen vankeusrangaistus, kun nykyisin voidaan tuomita vain sakkoa. 

Pidän näin merkittävää muutosta suurena. Selvää on, että rikosasian vastaajalle erityisen suuri merkitys on rangaistusasteikolla ja etenkin konkreettisesti tulossa olevalla seuraamuksella. Tuomioistuimen kokoonpanon keventäminen työryhmän ehdottamalla tavalla herättää siinä määrin kysymyksiä, että jos siihen halutaan päätyä, asiaa pitäisi jatkovalmistelussa pohtia enemmän.

Lautamiesten oikeudellisen vastuun osalta haluan toisaalta tuoda esille seuraavia huomioita. Olen jo aikaisemmassa yhteydessä tarkastellut lautamiesten oikeudellista vastuuta koskevia kysymyksiä (ks. tarkemmin kirjoitukseni Oikeuskansleri tuomioistuinten valvojana teoksessa Oikeudenkäyntejä ja tuomioistuimia - Juhlakirja Juha Lappalainen 60 vuotta (2007), s. 167-198). Olen tällöin tuonut esille muun muassa sen, että lautamiesten oikeudellisen vastuun perusteet ovat epämääräiset ja että sääntelyn selkeyttäminen olisi tältä osin perusteltua. Myös lautamiesten oikeusturva puoltaisi sääntelyn selkeyttämistä, eikä epämääräisyys vastuukysymyksessä ole asianmukaista oikeudenhoidon uskottavuudenkaan kannalta. Nykyisin lautamiehillä on samanlainen ratkaisuvalta kuin ammattituomareilla ja periaatteessa samanlainen virkavastuukin ratkaisun laillisuudesta, mutta vakiintuneen käytännön mukaan lautamiehen vastuu ei kuitenkaan ole yhtä laaja kuin lakimiestuomarilla. Valta ja vastuu eivät ole suhteessa toisiinsa. 

Lautamiesten oikeudellisen vastuun näkökulmasta on problemaattista, että lautamiehet ehdotuksen mukaan osallistuisivat nimenomaan vakavimpien rikosasioiden käsittelyyn. On myös otettava huomioon, että vakavat rikosasiat ovat sekä asianosaisten oikeusturvan kannalta että yhteiskunnallisestikin merkittäviä ja niissä vaatimukset oikeudellisen argumentaation vakuuttavuudelle korostuvat. Nykyisin tuomioistuimet joutuvatkin yhä useammissa rikosasioissa ottamaan kantaa sekä monimutkaisiin näyttö- että oikeuskysymyksiin. 

Asianosaisten oikeusturvan ja tuomioistuimiin kohdistuvan yleisen luottamuksenkin kannalta pidän tämän vuoksi kannatettavana työryhmän ehdotusta, että käräjäoikeus voisi käsitellä rikosasian myös kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpanossa, jos sitä asian laadun tai muun erityisen syyn vuoksi on pidettävä perusteltuna. Tätä kokoonpanon käytön edellytysten osalta varsin avointa säännöstä voidaan tosin pitää jossain määrin ongelmallisena. Säännös jättää tuomioistuimelle huomattavan paljon harkinnanvaraa kokoonpanon käytön suhteen. Mahdollista siten on, että sen käyttö tästä syystä ei muodostuisi niin laajaksi kuin olisi perusteltua ja että sen käyttö ei tulisi olemaan yhdenmukaista eri käräjäoikeuksissa.

Oikeuskansleri		Jaakko Jonkka

Esittelijäneuvos		Markus Löfman