Tutkijat, opiskelijat ym. -direktiivin täytäntöönpanoa koskeva työryhmäkokous

Aika:	Keskiviikko 9.11.2016 klo 12.30 - 14.20

Paikka:	Sisäministeriö, Erottajankatu 2, kokoushuone 109a

Läsnä:	Jarmo Tiukkanen, SM/MMO (pj.)

Pauliina Helminen, Migri

Eeva Kaunismaa, OKM (poistui kohdassa 4)

Janne Kinnunen, Migri

Marja-Terttu Mäkiranta, STM

Olli Sorainen, TEM (saapui kohdassa 4)

Berit Kiuru, SM/MMO (sihteeri)

1. Kokouksen avaus

Pj avasi kokouksen ja toivotti osanottajat tervetulleiksi.

2. Hankkeen tavoite, tehtävä ja aikataulu

Pj totesi, että SM on asettanut 13.10.2016 hankkeen tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (uudelleenlaadittu) koskevan direktiivin (2016/801/EU) täytäntöönpanemiseksi. Asettamispäätös on jaettu työryhmän jäsenille tiedoksi. Työn edetessä kuullaan tarvittaessa muitakin tahoja. Direktiivi on pantava kansallisesti täytäntöön viimeistään 23.5.2018.

Pj totesi myös, että direktiivi on tarkoitus panna täytäntöön vain sen pakottavilta osin, ottaen huomioon, mitä eduskunta on direktiiviä valmisteltaessa päättänyt. Siten täytäntöönpano koskee tutkimusta, opiskelua, harjoittelua ja vapaaehtoistyötä. Täytäntöönpanon yhteydessä voidaan kuitenkin huomioida VTV:n tarkastuskertomus (ks. kohta 5). Direktiivin taustalla on kaksi aiempaa direktiiviä, opiskelijoita ja tutkijoita koskevat direktiivit. Uudelleen laadittu direktiivi sisältää niihin verrattuna uuden liikkuvuuselementin.

3. ja 4. Direktiivin esittely ja täytäntöönpanon edellyttämät lainsäädäntömuutokset

Pj esitteli direktiivin ja totesi, että vaikka direktiivin implementointi on tiettyjen ryhmien osalta pakollista, niin kyseisiä ryhmiä koskevissa artikloissa itsessään on harkinnanvaraisia elementtejä.

Todettiin, että direktiivin mukainen maahanpääsymenettely koskee opiskelijoiden osalta vain korkeakouluopiskelijoita. Kaunismaa totesi, että korkeakouluja ovat suomalaisen korkeakoululain mukaiset oppilaitokset, eivätkä esimerkiksi Suomessa toimivat virolaiset oppilaitokset, joiden tutkinnot eivät ole suomalaisen tutkintojärjestelmän mukaisia. Opiskelu korkeakouluissa olisi jatkossa direktiivin mukaisen luvan varaista, kun taas opiskelu muissa oppilaitoksissa kansallisen luvan varassa.

Todettiin, että artikloissa on useita vastaanottavien yksiköiden vastuuttamista koskevia kohtia, jotka vaikuttavat Suomen järjestelmään nähden vierailta. Jäsenvaltiot voivat esimerkiksi 8 artiklan 2 mukaan edellyttää, että tutkimusorganisaatio vastaa kustannuksista, jotka aiheutuvat tutkijan laittomasta jäsenvaltion alueelle jäämisestä.

Keskusteltiin 15 artiklan mukaisesta vastaanottavien yksiköiden hyväksymismenettelystä ja pohdittiin, voisiko vastuutaho olla jatkossa kaikkien ryhmien osalta OKM, kuten se on tällä hetkellä tutkijadirektiivin mukaisten tutkijoiden osalta. Todettiin, että tutkijadirektiivin myötä ulkomaalaislakiin implementoitua hyväksymismenettelyä ei sovellettu käytännössä lainkaan ja pohdittiin, kannattaako uudelleenlaaditun direktiivin mukaista hyväksymismenettelyä ottaa käyttöön. Tältä osin jäsenvaltioille on jätetty harkinnanvaraa. Helminen totesi, että jos hyväksymismenettelyä ei jatkossa käytetä, jää vastaanottavan tahon hyväksyminen kussakin yksittäistapauksessa lupaviranomaisen harkittavaksi. Kaunismaa lupasi selvittää tahollaan sitä, miten opetussektorilla suhtaudutaan hyväksymismenettelyn käyttöönottamiseen.

Keskusteltiin 22 artiklasta, joka koskee yhdenvertaista kohtelua. Mäkiranta totesi, että sosiaaliturvan osalta on tarkasteltava kansallista lainsäädäntöä. Hän myös kertoi STM:ssä meneillään olevasta lainsäädäntöhankkeesta (asumisperusteisen sosiaaliturvan kohdentuminen kansainvälisissä tilanteissa), jossa on tarkoitus antaa lakiesitys syksyllä 2018. On mahdollista implementoida opiskelijoita ja tutkijoita yms. koskeva direktiivi määräaikaan mennessä ja muuttaa heti perään lainsäädäntöä siltä osin, kuin STM:n lakiesitys antaa siihen aihetta. Terveydenhuollon osalta on huomioitava, että se linkittyy sote-uudistukseen ja tämäkin direktiivi on huomioitava järjestämislaissa yms.. Terveydenhuoltoa ja sosiaaliturvaa koskevat lakiesitykset on myös saatava ajoissa budjettikehyksiin ja tätä varten tarvitaan lukumäärätietoa harjoittelijoista ja tutkijoista (ei sen sijaan opiskelijoista, koska heistä ei aiheudu tässä suhteessa kuluja), joita Helminen lupasi toimittaa.

Pj totesi, että opiskelijoiden työnteko nousee usein esiin poliittisesti. Tähän liittyy direktiivin 24 artikla, joka koskee opiskelijoiden taloudellista toimintaa.

Pj totesi myös, että 25 artikla laajentaa opiskelijoiden ja tutkijoiden oikeuksia. Tällä hetkellä vain opiskelijoilla on oikeus jäädä maahan opiskelun jälkeen työnhakua varten. Tutkijoiden osalta muutos on odotettu, koska jatkossa kaikki tutkijat saisivat oikeuden jäädä työnhakuun, kun tällä hetkellä oikeus on vain jatko-opiskelijoiksi tulkittavilla tutkijoilla. Jatkossa sekä opiskelijat että tutkijat voisivat jäädä maahan myös yrityksen perustamista varten. Keskusteltiin jatkolupamenettelystä. Helminen katsoi, että olisi loogista, jos yrityksen perustamisen jälkeen ei haettaisi elinkeinonharjoittajan tai työntekijän oleskelulupaa kaksivaiheisesti, vaan luvan myöntäisi Migri yksin, jolloin lupamenettely oli kevyt. Pohdittiin myös sitä, onko syytä vaatia, että työ tai yritystoiminta vastaa opiskeluja ja todettiin, että tällainen edellytys vaikeuttaisi Suomeen jäämistä.

Todettiin, että direktiivin liikkuvuutta koskeva luku VI aiheuttaa uuttaa lainsäädäntöä.

5. VTV:n tarkastuskertomuksen 3/2016 huomioiminen hankkeen yhteydessä

Keskusteltiin VTV:n tarkastuskertomuksen mahdollisista vaikutuksista. Kertomuksessa muun muassa todetaan lainsäädännön kehittämistarpeiden osalta, että päätöksentekoa on vaikeuttanut vapaaehtois- ja au pair - toimintaa koskevien luvan saannin kriteerien puuttuminen. Samoin on kiinnitetty huomiota opiskelijoiden toimeentulo- ja sairausvakuutusedellytykseen. Todettiin, että kertomuksen kirjauksista ei paikoin käy selvästi ilmi, onko kyse vain haastateltujen tahojen näkemysten esiin tuomisesta vai VTV:n suosituksista.

Pj totesi, että au paireja koskevista luvan saannin kriteereistä voisi säätää kansallisesti, vaikka direktiiviä ei ole tarkoitus implementoida au pairien osalta. Au paireja koskevaa sääntelyä voisi täsmentää ulkomaalaislain työntekoa koskevan luvun ulkopuolella direktiiviä varsinaisesti implementoimatta.

6. Työn organisointi

Keskusteltiin työryhmän työn organisoinnista. Sovittiin, että työryhmän jäsenet voivat osallistua kokouksiin käsiteltävästä aiheesta riippuen. Tieto täytäntöönpanon etenemisestä välitetään kuitenkin kaikille.

Keskusteltiin siitä, olisiko syytä panna direktiivi täytäntöön pelkästään ulkomaalaislakia muuttamalla vai säätämällä erillislaki, kuten on tarkoitus tehdä ICT- ja kausityöntekijädirektiivien osalta. Helminen totesi, että erillislain toimivuudesta ei ole vielä kertynyt kokemusta. Sorainen pohti, voisiko ICT-direktiivin mukaiset liikkuvuusosiot kuitenkin sisällyttää erillislain sijaan ulkomaalaislakiin, jolloin ne soveltuisivat myös opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuteen, eikä olisi tarvetta toistaa liikkuvuutta koskevaa sääntelyä eri laeissa. Pj totesi, aikovansa selvittää asiaa.

Palattiin 15 artiklan mukaiseen vastaanottavien yksiköiden hyväksymismenettelyyn. Sorainen katsoi, että harjoittelijoiden osalta mahdollinen hyväksyvä taho voisi olla maakuntauudistuksen yhteydessä perustettava Luova.

Todettiin, että jäsenvaltiot voivat 13 artiklan 2 kohdan mukaan vaatia, että harjoittelu vastaa alaltaan ja osaamistasoltaan korkeakoulututkintoa tai opinto-ohjelmaa ja pohdittiin, onko syytä säätää asiasta kansallisesti. Vastaavasti 25 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat päättää vähimmäistason tutkinnosta, joka opiskelijalla on oltava suoritettuna, jotta hän voisi jäädä jäsenvaltion alueelle työnhakua tai yrityksen perustamista varten. Soraisen mukaan työnhaku ja yrittäjyys voidaan hyväksyä, jos henkilö on tutkinnon suorittanut.

7. Seuraava kokous

Pj päätti kokouksen klo 14.20. Seuraavan kokouksen ajankohta sovitaan myöhemmin.

Jakelu	Jarmo Tiukkanen Pauliina Helminen Eeva Kaunismaa Janne Kinnunen Marja-Terttu Mäkiranta Olli Sorainen Berit Kiuru
Tiedoksi	Jorma Vuorio Riitta Koponen Niina Koivunen Anu Gentz Eliisa Kojo Outi Luoma-aho