Tutkijat, opiskelijat ym. -direktiivin täytäntöönpanoa koskeva työryhmäkokous

Aika:	Tiistai 18.4.2017 klo 12.30 - 14.00

Paikka:	Sisäministeriö, Erottajankatu 2, kokoushuone 145

Läsnä:	Jarmo Tiukkanen, SM/MMO (pj.)

Eeva Kaunismaa, OKM

Janne Kinnunen, Migri

Marja-Terttu Mäkiranta, STM

Berit Kiuru, SM/MMO (sihteeri)

Kokouksen avaus

Pj avasi kokouksen ja toivotti osanottajat tervetulleiksi.

Edellisen kokouksen pöytäkirja

Hyväksyttiin pöytäkirja, johon oli kommenttikierroksen jälkeen tehty pieni muutos.

Pykäläluonnosten läpikäyntiä ja keskustelua direktiivin sallimista toteuttamisvaihtoehdoista

Pj kertoi, että pykäliä luonnosteltaessa on otettu mallia ICT-direktiiviä koskevasta lakiluonnoksesta. Tutkijoita, opiskelijoita ym. koskeva direktiivi transponoitaisiin näiIlä näkymin säätämällä erillinen laki. Siinä ei ole tarpeen säätää asioista, joista on jo säädetty ulkomaalaislaissa, vaan viitata esim. muutoksenhaun osalta ulkomaalaislain säännöksiin. Pohdittiin erillislain säätämistä suhteessa ulkomaalaislain muuttamiseen. Läsnäolijat eivät vastustaneet erillislain säätämistä.

Pj kertoi Brysselissä järjestetystä kontaktikomitean kokouksesta, jossa oli mahdollisuus esittää direktiivin transponointiin liittyviä kysymyksiä. Kokouksessa saadun selvennyksen mukaan työnantajan määritelmässä voidaan käyttää "tai" sanan tilalla "ja" sanaa eli määritellä työnantaja siten, että tarkoitetaan sellaista luonnollista henkilöä tai oikeussubjektia, jonka lukuun "ja" jonka johdolla "ja" valvonnan alaisena työntekoa ryhdytään harjoittamaan. Suomen kysymykseen siirtymätilanteista oli todettu, että jäsenvaltioiden tulisi alkaa myöntää voimassaolevan direktiivin mukaisia lupia. Niiden myöntäminen on kuitenkin vaikeaa, jos ei niitä edes haeta. UlkL 36 §, jossa on säädetty oleskeluluvan myöntämisen yleisistä edellytyksistä, on kokonaisuudessaan harkinnanvarainen, joten se ei sovellu direktiivin mukaisia lupia myönnettäessä - osa direktiivin mukaisista hakemusten hylkäysperusteista on pakottavia ja vain osa harkinnanvaraista.

Pohdittiin, rajataanko erillislaki koskemaan direktiivin mukaista korkea-asteen opiskelua, jolloin ulkomaalaislain 46 §:ään jäisi muita opiskelijoita koskeva sääntely, ja jäisikö sääntely muutoin sellaisenaan voimaan kansallisen luvan osalta.

Mäkiranta kertoi, että VTT:n raporttiin liittyen pohditaan parhaillaan, pitäisikö sairausvakuutuksen korvausmääriä korottaa kustannustahon kohoamisen verran. Keskusteltiin artiklaan 22(3) ja johdantokappaleeseen 55 liittyen opiskelijoiden yhdenvertaisesta oikeudesta sosiaaliturvaan - onko oikeus vain niillä, jotka ovat työsuhteessa. Yhdenvertaisella kohtelulla on merkitystä sen suhteen, millainen sairausvakuutus vaaditaan. Oleskeluluvan myöntäminen opiskelijalle edellyttää toisaalta, että hänellä on sairausvakuutus koko oleskeluluvan voimassaoloajaksi. Tämän asian voisi nostaa esille seuraavassa kontaktikomitean kokouksessa. Mäkirannan mukaan asian merkitys korostuu Suomessa siksi, että opiskelijoiden osalta oikeus asumisperusteiseen sosiaaliturvaan on nimenomaan poissuljettu. Hän pohti, mitä voidaan pitää verrokkiryhmänä yhdenvertaisen kohtelu suhteen (Suomeen palaava Suomen kansalainen vai Suomessa asuva). Yhdenvertaisen kohtelun avaaminen maksaa ja lisää byrokratiaa. Toistaiseksi on ajateltu, että yhdenvertainen kohtelu koskee vain niitä opiskelijoita, jotka ovat työsuhteessa. Mäkiranta muistutti hallituksen kärkihankkeesta, jossa linjataan oikeutta asumisperusteiseen sosiaaliturvaan laajemminkin. Pohdittiin myös opiskelijoiden työnteko-oikeutta. Kaunismaa katsoi, että toimeentulomahdollisuuksien vuoksi oikeus työntekoon on hyvä säilyttää, mutta kuitenkin rajattuna kuten nykyisin, jotta myös opinnot etenevät.

Pj viittasi direktiivin mahdollistamaan tutkimusorganisaatioiden, korkeakoulujen yms. hyväksymismenettelyyn ja tiedusteli mielipiteitä sen käyttöönoton suhteen. Migri infossa korkeakoulujen edustajat olivat sitä mieltä, että menettelyä ei tule ottaa käyttöön.

Kaunismaa esitti, että määritelmissä käytettäisiin sanaa tutkimusorganisaatio (kattaa myös yksityiset tahot) eikä sanaa tutkimuslaitos (joka viittaa Suomessa vain tiettyihin tahoihin). Opiskelijan määritelmästä voisi poistaa osan "mukaan lukien korkeakoulu- ja tohtorintutkinto". Pohdittiin, voisiko vastaanottosopimuksen sijaan käyttää sanaa "sopimus", joka olisi ymmärrettävämpi, koska tarkoitus ei ole edellyttää mitään uudentyyppistä sopimusta, vaan käytännössä kyse on työsopimuksista. Vapaaehtoistyöntekijän määritelmästä voi poistaa hakasulkeet.

Pj tiedusteli, mitä mieltä ollaan liikkuvuutta koskevista säännöksistä, jotka sisältävät paljon harkinnanvaraisia elementtejä - halutaanko noudattaa ilmoitus- tai hakemusmenettelyä. Kaunismaa katsoi, että iImoitusvelvollisuudesta olisi hyötyä mm. raportoinnin kannalta, mutta toisaalta siitä aiheutuisi hallinnollista taakkaa. Kinnunen kertoi että Migrissä asiasta ei ole vielä muodostettu kantaa.

Muut mahdolliset asiat

Ei muita asioita.

Seuraava kokous ja kokouksen päättäminen

Pj päätti kokouksen klo 14.00. Seuraava kokous järjestetään 25.4.2017.

Jakelu	Jarmo Tiukkanen Pauliina Helminen Eeva Kaunismaa Janne Kinnunen Marja-Terttu Mäkiranta Olli Sorainen Berit Kiuru
Tiedoksi	Jorma Vuorio Riitta Koponen Niina Koivunen Anu Gentz Eliisa Kojo Outi Luoma-aho