Tutkijat, opiskelijat ym. -direktiivin täytäntöönpanoa koskeva työryhmäkokous

Aika:	Torstai 26.1.2017 klo 9.00 - 10.30

Paikka:	Sisäministeriö, Erottajankatu 2, kokoushuone 145

Läsnä:	Jarmo Tiukkanen, SM/MMO (pj.)

Eeva Kaunismaa, OKM

Janne Kinnunen, Migri

Marja-Terttu Mäkiranta, STM

Olli Sorainen, TEM

Berit Kiuru, SM/MMO (sihteeri)

Kokouksen avaus

Pj avasi kokouksen ja toivotti osanottajat tervetulleiksi.

Edellisen kokouksen pöytäkirja

Pj totesi, että kommenttikierroksella olleeseen pöytäkirjaluonnokseen ei ole esitetty huomautuksia. Sorainen pohti kuitenkin edellisen pöytäkirjan jatkolupamenettelyä koskevaa kohtaa. Ko. kohdassa Helminen katsoi, että olisi loogista, jos yrityksen perustamisen jälkeen ei haettaisi elinkeinonharjoittajan tai työntekijän oleskelulupaa kaksivaiheisesti, vaan luvan myöntäisi Migri yksin, jolloin lupamenettely olisi kevyt. Sorainen esitti, että tältä osin sovellettaisiin samaa logiikkaa kuin erityisosaajien osalta. Jos kyse olisi tutkijoiden/opiskelijoiden omaan alaan liittyvästä toiminnasta, niin jatkolupa-asia käsiteltäisiin yksivaiheisesti ja Migrin lupa riittäisi. Jos taas kyse olisi muunlaisesta toiminnasta, niin sovellettaisiin normaalia työntekijän oleskelulupamenettelyä.

Kontaktikomitea 13.2.2017 - tulkinta- ym. kysymykset

Pj kertoi Brysselissä järjestettävästä kontaktikomitean kokouksesta, jonka asialistalla on opiskelijoita, tutkijoita yms. koskevan direktiivin kansallinen täytäntöönpano, ja johon liittyen on lähetettävä mahdolliset kommentit 30.1.2017 mennessä. Todettiin, että kysymyksiä herännee vasta siinä vaiheessa, kun pykäliä aletaan kirjoittaa. On joka tapauksessa hyödyllistä osallistua ja kuulla, mitä kysymyksiä on herännyt muilla, implementoinnissa pidemmälle edenneillä mailla.

Keskustelua tutkijoita ja opiskelijoita koskevan kuulemistilaisuuden järjestämisestä

Pj kertoi Migrissä todennäköisesti maaliskuussa järjestettävästä tilaisuudesta (opiskelija-info), johon voitaisiin yhdistää korkeakoulujen yms. informoiminen direktiivin implementoinnista. Kaunismaa kannatti ajatusta. Hän myös kertoi, että 9.-10.5.2017 pidetään Vaasassa korkeakoulujen kansainvälisten asioiden päivät. Migrin tilaisuuden lisäksi sielläkin voisi informoida korkeakouluja ja muita osallistujia direktiivistä ja tiedustella, mitä näkemyksiä näillä tahoilla on direktiivin valinnaisten osien täytäntöönpanon suhteen.

Direktiivin täytäntöönpanon tilanne, vertailua UlkL:iin

Pj kertoi, että korkeakouluharjoittelija on tehnyt direktiivin ja ulkomaalaislain säännösten välisen vertailun, jonka pj lähettää työryhmälle kommenteille. Pj pohti, mahtuvatko uudet pykälät ulkomaalaislakiin vai onko laadittava erillislaki. Pj pyrkii hahmottelemaan pykäliä ulkomaalaislakiin, jotta nähdään miten ne sinne asemoituvat.

Pj viittasi edelliseen kokoukseen ja kertoi tiedustelleensa, olisiko ICT-direktiivin mukaiset liikkuvuusosiot mahdollista sisällyttää ulkomaalaislakiin, jolloin ne soveltuisivat myös opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuteen. Pj:n saamien tietojen mukaan ICT-direktiivin osalta tehtyihin ratkaisuihin ei voi enää vaikuttaa, koska kansallinen täytäntöönpano on myöhässä ja saatettava kiireellisesti loppuun. Pj myös pohti eri ryhmiä koskevien liikkuvuuselementtien välistä eroa ja totesi, että olisi vaikea tehdä sellaisia säännöksiä, jotka soveltuisivat myös ICT:n osalta. Sen sijaan tutkijoiden ja opiskelijoiden osalta tähän voisi pyrkiä.

Pj tiedusteli, millä tavalla direktiivisääntely tulisi kirjata kansalliseen lainsäädäntöön. Esim. 20 artiklan (Hylkäysperusteet) 1 b kohdan mukaan jäsenvaltioiden on hylättävä hakemus, jos esitetyt asiakirjat on hankittu vilpillisin keinoin, ne on väärennetty tai niitä on muutettu. Pitäisikö siis hylkäämisperusteet käsitellä vastaavalla tavalla yksityiskohtaisesti ulkomaalaislaissa vai riittäisikö, että laissa on jo 36 §, jonka 2 momentin mukaan tällainen hakemus hylättäisiin - vilpillisin keinoin hankitut tai väärennetyt asiakirjat johtaisivat siihen, että hakijan katsottaisiin kiertävän maahantulosäännöksiä. Huomioon täytyy ottaa myös eri direktiivien yhdenmukainen kansallinen täytäntöönpano. Todettiin, että tämän kysymyksen voisi esittää kontaktikomitealle.

Todettiin, että tutkijoiden osalta direktiivi kattaa kaikki, mutta opiskelijoiden osalta osa jää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, joten heidän osaltaan tarvitaan muuta kansallista sääntelyä (vrt. UlkL 46 §, jonka mukaan mahdollista myöntää oleskelulupa "muihin opintoihin"). Direktiivi koskee vain kolmannen asteen opintoja suomalaisissa korkeakouluissa, joten ulkopuolelle jäävät toisen asteen opinnot sekä opinnot niissä korkeakouluissa, jotka eivät ole suomalaisen korkeakoulujärjestelmän mukaisia. Myöskään harjoittelijoiden osalta direktiivin soveltamisala ei täysin vastaa ulkomaalaislain sääntelyä (vrt. UlkL 77 § 1 mom. 11 kohta). Harjoitteluun tuleville toisen asteen opiskelijoille täytyy olla kansallinen menettely, jotta heidän oikeutensa työntekoon säilyy. Sorainen pohti korkeakoulutuksen ja harjoittelun määritelmiä ja totesi, että käytännössä se yksittäinen yritys, joka on ottamassa harjoittelijaa, päättää, onko kyse korkeakoulututkintoon tähtäävistä opinnoista.

Pj totesi, että vapaaehtoistyötä koskeva ulkomaalaislain sääntely on olematonta. Direktiiviä sovelletaan 2 artiklan 1 kohdan mukaan eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun puitteissa tapahtuvaan vapaaehtoistyöhön ja jäsenvaltiot voivat halutessaan soveltaa sitä myös muuhun vapaaehtoistyöhön. Pj totesi, että direktiivi mahdollistaa hyväksymismenettelyn soveltamisen myös vapaaehtoistyöhön liittyen, mutta pohti onko se tarpeen. Jos menettely otettaisiin käyttöön vain jonkin kategoria osalta, niin se pitäisi perustella. Lienee loogisinta, että hyväksymismenettelyä ei oteta käyttöön vapaaehtoistyönkään osalta.

Sorainen tiedusteli, otettiinko valmistelun yhteydessä mitenkään esille työnantajan käsitettä ja viittasi 3 artiklan 16 ja 17 kohtiin, joissa on määritelty työnteko ja työnantaja. Työnantajan käsitettä ei ole kytketty kansalliseen lainsäädäntöön toisin kuin on tehty työnteon osalta. Työnantajalla tarkoitetaan määritelmän mukaan sellaista luonnollista henkilöä tai oikeussubjektia, jonka lukuun tai jonka johdolla tai valvonnan alaisena työntekoa ryhdytään harjoittamaan. Määritelmä kattaa nykyisessä muodossa myös toimeksiantajan. Jotta määritelmä vastaisi Suomen lainsäädännön mukaista työnantajaa, niin siinä pitäisi käyttää "tai" sanojen sijalta "ja" sanoja. Soraisen mukaan kontaktikomitealle voisi esittää kysymyksen, onko tätä pohdittu, ja miksi määritelmää ei ole kytketty kansalliseen lainsäädäntöön, kuten on tehty työnteon osalta.

Katsottiin, että opiskelijan työnteko-oikeus voidaan pitää ennallaan. Kansallinen lainsäädäntö on nyt tältä osin direktiiviä suotuisampi (vrt. art 24). Olemassa olevien rajoitusten poistaminen kokonaan ei olisi tarkoituksenmukaista, vaikka jossain vaiheessa on ollut tällaisia poliittisia intressejä. Kaunismaa totesi, että lukukausimaksut karsinevat ne, jotka tulisivat muussa tarkoituksessa kuin tosiasiallisesti opiskelemaan. Direktiivin 11 artiklan 1 b kohdan mukaan opiskelijan on osoitettava, että korkeakoulun vaatimat maksut on suoritettu, jos jäsenvaltio sitä vaatii. Kaunismaan mukaan kansallista lainsäädäntöä laadittaessa on otettava huomioon se, että korkeakoulut eivät edellytä koko lukukausimaksun maksamista etukäteen, vaan riittää, että osa siitä maksetaan. Tämä siitä syystä, että stipendirahoituskin tulee viiveellä, eikä olisi järkevää periä kaikkia maksuja etukäteen ja palauttaa osa niistä jälkikäteen. Maksut ovat myös erisuuruisia ja stipendijärjestelmät sekä korkeakoulujen volyymit vaihtelevat. Kinnunen pohti, aiheuttaako tämä lupaviranomaiselle selvittämisvaikeuksia. Todettiin, että asia on varmasti sovittavissa Migrin ja korkeakoulujen välillä, kunhan korkeakoulujen lukukausimaksuihin liittyvät käytännöt selkiytyvät. Pohdittiin myös, mitä pitävät sisällään 11 d kohdan mukaiset "opinnoista aiheutuvat kustannukset", kun artiklaan 7 sisältyy erikseen opiskelijoiden varsinainen toimeentuloedellytys. Kaunismaa totesi, että tätäkin voisi tiedustella korkeakouluilta.

Pj totesi, että artiklan 22 mukainen yhdenvertainen kohtelu viittaa yhdistelmälupadirektiiviin, joten sen suhteen ei liene ongelmia. Soraisen mukaan artiklan viimeisessä kappaleessa mainittujen työvoimapalvelujen suhteen jatketaan, kuten kansallinen lainsäädäntö säätää. Pj lisäsi, että asunnon saantia koskevilta osin tiedustellaan myöhemmässä vaiheessa ympäristöministeriön näkemystä.

Pj totesi, että direktiivin myötä eri kategorioihin tulee käsittelyaikamaksimeja.

Pj tiedusteli, tulisiko au paireja koskevia luvan myöntämisedellytyksiä tarkentaa ulkomaalaislakiin (direktiiviä kuitenkaan implementoimatta). Kinnusen mukaan Migri kannattaa sitä, koska asian tila on ollut epäselvä eikä Suomi ole ratifioinut au paireja koskevaa kansainvälistä sopimusta. Soraisen mukaan sopimusta ei ole ratifioitu, koska sen mukaan au pair on työsuhteessa ja Suomessa asia harkitaan tapauskohtaisesti. Soraisen mukaan kansallisesti voitaisiin ottaa käyttöön direktiivin 16 artiklan 4 kohtaa vastaava säännös, jonka mukaan isäntäperheen jäsenet eivät saa olla saman kansalaisuuden edustajia kuin au pairiksi hakeva. Näin voitaisiin ehkäistä ihmiskauppa. Työsuojelutarkastuksissa ei ole oikeutta päästä yksityisasuntoihin. Todettiin, että ongelmana on myös se, että au pairiksi haetaan läheistä sukulaista perheenyhdistämissäännöksiä kiertäen. Direktiivin 16 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat myös vaatia, että isäntäperheellä ei ole perhesiteitä au pairiin. Pohdittiin, tuleeko sääntelyn suhteen tässä yhteydessä yhdenvertaisuusongelmia. Soraisen mukaan tulisi tarkastella au pair -toiminnan tarkoitusta - tarkoituksena on tutustuminen isäntämaan kulttuuriin ja kieleen. Pj totesi, että au paireja koskeva sääntely toteutetaan, jos se voidaan tehdä vaarantamatta hanketta ajallisesti tai muuten.

Pohdittiin, mikä olisi käytännön toiminnan kannalta paras kansallisen lainsäädännön voimaantuloajankohta. Direktiivin liikkuvuusosiot edellyttävät muutoksia UMA-järjestelmään, mutta tilannetta helpottaa se, että vastaavia muutoksia on jo tulossa ICT-direktiivin myötä.

Keskusteltiin lopuksi direktiivin takautuvasta soveltamisesta esim. liikkuvuuden osalta. Pohdittiin, voiko henkilö saada uuden direktiivin mukaiset oikeudet, jos hänellä on voimassa oleva oleskelulupa, kun direktiivin säännökset tulevat voimaan. Todettiin, että kontaktikomitealta voisi kysyä näkemyksiä myös siirtymäsäännösten suhteen.

Muut mahdolliset asiat

Ei muita asioita.

Seuraava kokous ja kokouksen päättäminen

Pj päätti kokouksen klo 10.30. Seuraava kokous järjestetään myöhemmin sovittavana ajankohtana.

Jakelu	Jarmo Tiukkanen Pauliina Helminen Eeva Kaunismaa Janne Kinnunen Marja-Terttu Mäkiranta Olli Sorainen Berit Kiuru
Tiedoksi	Jorma Vuorio Riitta Koponen Niina Koivunen Anu Gentz Eliisa Kojo Outi Luoma-aho