Tullivirkamiesliitto 
Tulltjänstemannaförbundet r.y. 

	
Mikko Grönberg
Puheenjohtaja
TVML ry

mikko.gronberg@tulli.fi
Puhelin: 040 33 22679	

	30.8.2009		
			
Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

oikeusministerio@om.fi	

	
Asia: 	Oikeusministeriön komiteamietintö 2009:2

TULLIVIRKAMIESLIITON LAUSUNTO esitutkinta- ja pakkokeinotoimikunnan mietinnöstä

Johdanto
Rikostorjunta- ja esitutkintatehtävissä toimivien viranomaisten yhteistoimintaan vaikuttavat elementit tulisi huomioida kaikessa poikkihallinnollisesti vaikuttavassa lainsäädäntötyössä. Aikaansa seuraavilla selkeästi säännellyillä toimivaltuuksilla sekä toimivaa viranomaisyhteistyötä tukevalla lainsäädännöllä voidaan vastata toimintaympäristön muutoksiin ja luodaan edellytyksiä tuloksekkaalle rikostorjunnalle. Asianmukaisen lainsäädännön ohella tehokkaan rikostorjunnan edellytyksenä on riittävä resursointi sekä toimintakulttuuria, jossa tunnistetaan ja tunnustetaan kunkin viranomaisen erityisosaamisalueet ja hyödynnetään niitä täysimääräisesti.

Esitutkintaviranomaisten toimintamahdollisuudet tulisi yhtenäistää
Esitutkinta- ja pakkokeinotoimikunnan mietinnöstä ei käy ilmi miksi tulliviranomaisen toimittaman esitutkinnan yhteydessä käytössä olevien menetelmien ja pakkokeinojen valikoiman tulisi olla suppeampi kuin vastaavassa poliisin suorittamassa esitutkinnassa? 

Tullivirkamiesliitto ei näe mitään erityistä hyötyä siinä, että eri esitutkintaviranomaisten käytössä olevat pakkokeinot poikkeavat merkittävästi toisistaan. Mikäli kyseiset pakkokeinot katsotaan lähtökohtaisesti rikostorjuntatehtävää tehostaviksi ja kyseisten pakkokeinojen käyttö on säädelty siten, että perus- ja ihmisoikeudet on asianmukaisesti huomioitu, niin on äärimmäisen vaikeaa nähdä mitään loogista syytä esitutkinnassa käytettävän keinovalikoiman viranomaisriippuvaiselle rajaamiselle. Lisäksi tulee huomata, että yhtenäinen pakkokeinonormisto tukisi esitutkintaviranomaisten välistä PTR-yhteistyötä.
On luonnollisesti mahdollista ja jopa todennäköistä, että osa pakkokeinolain uudistusesityksessä mainituista keinoista ei tulisi kuulumaan Tullin käyttämiin esitutkinnan aikaisiin pakkokeinoihin, vaikka toimivaltuudet yhtenäistettäisiin esitutkinnan aikaisen keinovalikoiman osalta täydellisesti eri viranomaisten välillä. Tältä osin viitataan esim. peitetoimintaan, johon liittyvä erityisosaaminen jäisi todennäköisesti poliisin harteille jo pelkästään peitetoimintaan vaadittavien resurssien vuoksi.        

Tulliviranomaisen toimintaa tukevat rikostorjunnalliset pakkokeinot ja salainen tiedonhankinta 

Tullivirkamiesliitto pitää työryhmän esitystä pakkokeinolain 10 luvun 1§ osalta työryhmän asettamispäätöksen tavoitteiden vastaisena. Esityksessä todetut tulliviranomaisen esitutkinnan keinojen rajoitukset eivät tue rikostorjunnan tehokkuusvaatimuksia. Lisäksi on hyvä todeta, että tulliviranomaisilla on nykyisellään ollut käytössään tietolähteen ohjattua käyttöä vakavien rikosten torjunnassa ja se on välttämätön keino myös tulevaisuudessa.
 
Tullivirkamiesliitto esittää esitutkinta- ja pakkokeinotoimikunnan mietinnössä mainitun pakkokeinolakiluonnoksen 10 luvun 1§ 2 momenttia muutettavaksi siten, että tulliviranomaiselle säädetään esitutkintaa suorittaessaan oikeus käyttää salaisia pakkokeinoja sekä salaista tiedonhankintaa samoja periaatteita noudattaen kuin poliisilla. Salaisten pakkokeinojen ohella tarkkailu, peitelty tiedonhankinta, peitetoiminta, valeosto, tietolähdetoiminta ja valvottu läpilasku tulee sisällyttää esitutkintaa suorittavan tulliviranomaisen keinovalikoimaan. 

Salaisista pakkokeinoista ja salaista tiedonhankintamenetelmistä säädettäessä tulee kiinnittää huomiota myös tehtäviä suorittavien viranomaisten työturvallisuuteen. Työturvallisuusnäkökulman selkiyttämisen osalta voidaan viitata esim. pakkokeinolain 10 luvun 45§ 2 momentissa mainittuihin suojaamiskeinoihin. Suojaamistoimien oikeutuksesta ja suojaamistoimien keinovalikoimasta säädettäessä tulee varmistaa, että suojaamistoimet ovat mahdollisia myös niissä tapauksissa joissa viranomaisen tai hänen lähipiirinsä turvallisuus sitä edellyttää. Lisäksi säädösvalmistelussa tulee kiinnittää huomiota siihen, että esitutkintaviranomaiset kohtaavat samantyyppisiä haasteita ja uhkia organisaatiosta riippumatta. Näin ollen voidaan olettaa, että tulliviranomainen tarvitsee suojakseen yhtäläisen keinovalikoiman muiden esitutkintaviranomaisten kanssa.

Edellä todetut salaiset tiedonhankintakeinot tehostaisivat Tullin rikostorjuntaa ja tuottaisivat lisäarvoa yhteiskunnalle sekä osaltaan vastaisivat sisäisen turvallisuuden ohjelman asettamiin haasteisiin.

Helsingissä 30.8.2009

Mikko Grönberg

Puheenjohtaja
Tullivirkamiesliitto ry

JAKELU	Valtiovarainministeriö:	Alivaltiosihteeri Juhani Turunen
			Erityisavustaja Tatja Karvonen
			Hallitusneuvos Ismo Mäenpää
Tullilaitos:		Pääjohtaja Tapani Erling, 
Tullihallituksen osastopäälliköt
Tullipiirien päälliköt

TIEDOKSI	Pardia ry:		Sopimusasiantuntija Kristian Karrasch