HTM-tilintarkastajat ry	LAUSUNTO	1 (3)
20.08.2007	Oik0l~crr~it~i i' rIÖ

2 4. Oe. 2007
od_S fit! ~	åDa~

cave

Oikeusministeriö Lainvalmisteluosasto PL 25
00023 Valtioneuvosto

oikeusministerio@om.fi

Lausuntopyyntö 9.7.20071 OM 8/4 1/2006 / puhelinkeskustelu Lehtinen-Jauhiainen 21.8.2007 LAUSUNTO LUONNOKSESTA OYL:N 20:23 §:N MUUTTAMISEKSI

Kohteena olevassa esitysluonnoksessa ehdotetaan, että oman pää-oman vähentymiseen alle puoleen osakepääomasta perustuva velvollisuus yhtiökokouksen koolle kutsumiseksi EU-direktiivin sallimalla tavalla rajoitettaisiin koskemaan vain julkisia osakeyhtiöitä, kun se nykyisin vain kansallisen säännöksen perusteella koskee kaikkia osakeyhtiöitä. Yhdymme näkemykseen, että tässä kansalliset säännökset ovat Tiian byrokraattisia ja kannatamme luonnoksen sisältämää muutosehdotusta. Tarvittaessa asia voi nousta luonnollisella tavalla esiin vuosittaisissa varsinaisissa yhtiökokouksissa, mitä ei julkisten osakeyhtiöiden kohdalla voidaan pitää riittävänä. Lisäksi, jos katsotaan tarpeelliseksi, asiaa voidaan aina käsitellä ylimääräisessä yhtiökokouksessa myös ilman lain velvoitetta.

Oma pääoma
Jäljellä olevan oman pääoman määrän laskeminen voimassa olevien säännösten mukaan on selvästi liian kaavamainen ainakin siltä osin, et-tä säännökset kirjaimellisesti ymmärrettyinä eivät vastoin tosiasiallista materiaalista tilannetta salli edes pääomalainan lukemista omaan pää-omaan siinäkään tapauksessa, että pääomalaina jo sisältyisi taseeseen. Nyt luonnos muutosehdotukseksi korjaisi tämän ilmeisen lapsuksen, mistä syystä kannatamme tehtyä ehdotusta.

Myös ehdotetut muut keinot tässä yhteydessä korjata oman pääoman tilannetta joko taseeseen sisältyvän tai taseen ulkopuolisen informaation perusteella – poistoero, vapaaehtoiset varaukset, omaisuuserien tasearvoja korkeammat käyvät arvot – perustuvat yhtiössä tosiasiallisesti oleviin materiaalisiin arvoihin. Kun nämä oikaisuerät ehdotusluonnoksen mukaan tulee arvostaa varovaisuutta noudattaen, emme näe estettä niiden tässä yhteydessä rinnastamiseksi omaan pääomaan. Näillä perusteilla kannatamme tehtyä ehdotusta myös tältä osin.

Myös tässä yhteydessä ehdotettujen muutosten jälkeen osakeyhtiölakia pitänee tulkita siten, että jos koko osakepääoma on menetetty ja jos sii-

2 (3)

HTM-tilintarkastajat ry	LAUSUNTO
20.08.2007
tä ei tehdä ilmoitusta kaupparekisteriin, osakeyhtiön toiminta voi jatkua vain hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan henkilökohtaisella vastuul-Ia. Tässä yhteydessä pääomavajauksen ilmoittamatta jättäminen kaupparekisteriin voi olla perusteltua siitä syystä, että ilmoituksen tekemisen ainoa tosiasiallinen materiaalinen seuraus olisi vain osakeyhtiön tule‑
van toiminnan vaikeutuminen ilman että velkojien tai osakkaiden asema tosiasiassa muuten vaarantuisi.

Rekisteri-ilmoitus tulee tehdä viipymättä

Edellä kuvatussa yhteydessä vastuukysymys jää ilman lisäsäännöksiä tarpeettomasti epäselväksi siltä osin, miten erityisesti pienissä osakeyhtiöissä tulee tulkita 23 §:n 1 momentin 1 lauseessa olevaa vaatimus-ta 'viipymättä' esim. seuraavassa tilanteessa. Asialla on olennainen merkitys myös tilintarkastajan toiminnalle ja tilintarkastajan vastuun käytännön tulkinnoille.

Myös nyt esitettyjen oikaisusäännösten mukaan korjatun taseen mukaisen oman pääoman menettäminen kokonaan voidaan periaatteessa havaita milloin vain tilikauden aikana. Käytännössä tämä voi tapahtua lähinnä kuukausittain tai harvemmin kirjanpitoaineistosta tulostettavien välitaseiden yhteydessä tai viimeistään tilikauden tilinpäätöstä laadittaessa. Tällöin hallitus ja toimitusjohtaja voivat todeta osakepääoman muodollisesti kokonaan menetetyksi, mikä siis edellyttäisi asiantilan 'viipymättä' rekisteröintiä. Hallituksella voi kuitenkin jo olla tiedossaan myös vaihtoehtoisia keinoja.

Hallituksella voi olla esim. valmis suunnitelma pääomatilanteen korjaamiseksi tarvittaessa pääomalainalla, mitä suunnitelmaa kuitenkaan ei vielä ennen pääomavajauksen havaitsemista ole toteutettu. Voidaanko myös tällainen suunnitelma ottaa huomioon pääoman vajaustilannetta arvioitaessa ja millaisella aikataululla tällainen suunnitelma tulisi toteuttaa, jotta edellytys 'viipymättä' tulisi täytetyksi?
Oman pääoman vajauksen kattaminen

Oman pääoman ja sitä vastaavan riskipääoman merkitys osakeyhtiössä on sen ulkopuolisten velkojien ja omistajien oikeuksien turvaaminen. Nämä oikeudet eivät tosiasiassa vaarannu, jos hallituksella on toteutuskelpoinen suunnitelma oman pääoman vajauksen kattamiseksi, ja jos tämä suunnitelma tarvittaessa jollakin kohtuullisella aikataululla toteutetaan. Jotta erityisesti pienissä osakeyhtiöissä voitaisiin välttyä turhalta kiireeltä ja byrokratialta, tulisi olla lain mukaista, jos tällainen korjaussuunnitelma toteutetaan milloin tahansa sen tilikauden aikana, joi-

3 (3)

HTM-tilintarkastajat ry

Ossi A. Saarinen puheenjohtaja

HTM-tilintarkastajat ry	LAUSUNTO
20.08.2007
loin pääomavajaus on havaittu, tai viimeistään tilinpäätöksen valmistumisen jälkeen ennen tilinpäätöksen käsittelyä yhtiökokouksessa. Tällöin pääomavajauksen rekisteröintivaatimuksen lain mukainen taka-raja saisi tulla vastaan vasta, jos tilinpäätöstä käsittelevä yhtiökokouskaan ei tee pääomatilanteen korjaamiseksi tarvittavia päätöksiä.

Edellä esitetyn mukainen pääomavajauksen korjaamisen aikataulu selkeyttäisi ratkaisevalla tavalla myös tilintarkastajan raportointia ja vastuuta yhtiön hallinnon tarkastuksen osalta. Tällöin, jos pääomavajaus on hallituksen toimenpitein korjattu jo ennen tilikauden päättymistä siten, että toimenpiteet näkyvät jo tilinpäätöstaseessa, pääomavajauksen rekisteröinnin puuttuminen ei edellyttäisi mitään reagointia. Jos korjaa-vat toimenpiteet toteutetaan vasta tilikauden päättymisen jälkeen siten, että ne eivät vielä näkyisi tilinpäätöksessä, mutta kuitenkin ennen tilintarkastuksen valmistumista, riittäisi, kun tilintarkastaja antaisi kertomuksessaan ilman huomautusta lisätiedot tällaisista korjaavista toimenpiteistä. Vasta, jos korjaavat toimenpiteet myös tilintarkastuksen valmistuessa vielä olisivat toteuttamatta, pääomavajauksen rekisteröimättä jättämisestä tulisi tilintarkastuskertomuksessa antaa huomautus, mihin omistajat yhtiökokouksessa sitten voisivat reagoida. Tällöinkin huomautus tulisi voida antaa sellaisessa muodossa, että siitä ei aiheutuisi haittaa yhtiölle.

Yhteenveto
Kannatamme lausunnon kohteena olevaa ehdotusluonnosta, koska se joka tapauksessa korjaisi osakeyhtiölain sisältöä lähemmäs käytännön olosuhteita. Ehdotusta tulisi kuitenkin täydentää edellä esitetyttyä vas-taavilla täsmennetyillä säännöksillä siitä, missä olosuhteissa ja miten
pitkälle havaitun pääomavajauksen rekisteröintiä kaupparekisteriin voidaan lykätä, ennen kuin myös tilintarkastajan tulee reagoida asiaan.