VALTIOVARAINMINISTERIÖ	LAUSUNTO	VM 157/05/2007
20.8.2007
O kc— • m, ~,, r.tr ~i Oikeusministeriö
2 I. 08. 7007 Lausuntopyyntö Dnro 157/05/2007

EHDOTUS OSAKEPÄÄOMAN MENETTAMISTA KOSKEVIEN OSAKEYHTIÖLAIN 20 LUVUN 23 §:N SÄÄNNÖSTEN MUUTTAMISEKSI
Ehdotuksen sisältö

Esitysluonnoksessa ehdotetaan muutettavaksi osakeyhtiölain (624/2006, OYL) yhtiön varojen vähentymistä koskevaa 20 luvun 23 §:ää muun muassa siten, että OYL 20 luvun 23 §:n 1 momentissa säädetystä yhtiön hallituksen velvollisuudesta laatia tilinpäätös ja toimintakertomus sekä kutsua yhtiökokous koolle yhtiön oman pääoman alentumisen perusteella luovuttaisiin yksityisten osakeyhtiöiden osalta.

Esitysluonnoksen mukaan osakeyhtiölain yhtiön oman pääoman vähenemiseen perustuvat yhtiökokouksen koolle kutsumista koskevat säännökset ovat yksityisten osakeyhtiöiden osalta jääneet paljolti vaille mielekkyyttä, kun osakeyhtiön vähimmäisosakepääoma on 2 500 euroa. Esitysluonnoksen mukaan velvollisuudella kutsua koolle yhtiökokous ei yleensä ole olennaista merkitystä yksityisen osakeyhtiön osakkeenomistajan kannalta. Esitysluonnoksessa on myös mainittu, että toinen neuvoston yhtiöoikeudellinen direktiivi (77/91/ETY) eli niin sanottu pääomadirektiivi velvoittaa yhtiökokouksen koolle kutsumiseen vain julkisissa osakeyhtiöissä.

Esitysluonnoksessa ehdotetaan muutettavaksi myös OYL 20 luvun 23 §:n 2 momentin yhtiön oman pääoman negatiivisuuden rekisteröimisvelvollisuutta koskevia säännöksiä siten, että OYL 12 luvussa tarkoitetun pääomalainan lisäksi poistoero ja yhtiön tekemät vapaaehtoiset varaukset sekä poistoeroon sisältymätön yhtiön omaisuuden todennäköisen luovutushinnan ja kirjanpitoarvon erotus otettaisiin tietyin edellytyksin huomioon oman pääoman lisäyksinä.

Pyydettynä lausuntona esitysluonnokseen osakepääoman menettämistä koskevien osakeyhtiölain 20 luvun 23 §:n säännösten muuttamiseksi valtiovarainministeriö toteaa seuraavaa.

Valtiovarainministeriön käsityksen mukaan esitysluonnoksella ei olisi
välittömiä vaikutuksia verotuksen kannalta. Osakeyhtiön oman pääoman alentumiseen liittyvillä säännöksillä ja menettelyillä voi kuitenkin olla välillistä merkitystä muun muassa osakeyhtiöltä olevien verosaamisten suorittamisen kannalta.
VALTIOVARAINMINISTERIÖ	PL 28 00023 VALTIONEUVOSTO	Puh. (09) 16001	
valtiovarainmi nisterio@vm. fi	http://www.vm.fi	Y-tunnus 0245439-9	

2 (4)

Oman pääoman alentuminen
Vuonna 2006 voimaan tulleen OYL 20 luvun 23 §:n 1 momentissa säädetyllä menettelyllä korvattiin aikaisemmin voimassa olleen osakeyhtiölain (VOYL, 734/1978) 13 luvun 2 §:n (145/1997) sääntely. VOYL 13 luvun 2 §:n mukaan osakeyhtiö oli asetettava selvitystilaan, jos osakeyhtiön oma pääoma ei laissa säädetyn mukaisesti ollut vähintään puolet yhtiön osakepääomasta. Nykyinen voimassa oleva yhtiökokouksen koolle kutsumiseen velvoittava menettely on siten huomattavasti lievempi aikaisempaan pakkoselvitystilaan perustuvaan sääntelyyn verrattuna.

Pääomadirektiiviin perustuvien tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimiseen sekä yhtiökokouksen koolle kutsumiseen velvoittavien OYL:n säännösten yhtenä keskeisenä tarkoituksena on, että osakkeenomistajat saavat tiedon osakeyhtiön taloudellisesta tilasta (mm. Airaksinen — Pulkkinen — Rasinaho, Osakeyhtiölaki II 2007, s. 494—496). Asiassa olisi otettava huomioon, että säännöksiä osakeyhtiön oman pääoman alentumisesta sovelletaan osakeyhtiöihin, jotka eroavat toisistaan huomattavasti muun muassa omistusrakenteeltaan, omistajien lukumäärältään, kooltaan, toiminnan luonteeltaan ja toimintakulttuuriltaan. Ei ole esimerkiksi lainkaan selvää, että kaikki osakkeenomistajat ovat tietoisia yhtiön toiminnasta ja taloudellisesta tilanteesta.

Lausuntopyynnön mukaisesti OYL:n mukaista 2 500 euron vähirnmäisosakepääomaa voidaan pitää varsin pienenä liiketoimintaa harjoittavalle osakeyhtiölle. Tähänkin nähden olisi perusteltua, että osakeyhtiön hallituksella on lakisääteinen yhtiön taloudellisen tilanteen selvittämisvelvollisuus sekä vähintään velvollisuus informoida osakkeenomistajia yhtiön oman pääoman alennuttua alle puoleen osakepääomasta eli alle 1 250 euroon.

Lakisääteistä menettelyä ja osakkeenomistajien informointia oman pääoman alentumistilanteissa voidaan pitää perusteltuna senkin vuoksi, että osakkeenomistajilla tai niiden määrävähemmistöllä voi olla aihetta muun muassa vaatia OYL 5 luvun 4 §:n mukaista ylimääräistä yhtiökokousta tai hakea OYL 7 luvun 7 §:n mukaista erityistä tarkastusta.

Valtiovarainministeriön käsityksen mukaan ei olisi perusteltua luopua kokonaan yksityisten osakeyhtiöiden hallituksen velvollisuudesta laatia tilinpäätös ja toimintakertomus sekä kutsua yhtiökokous koolle tai muutoin nimenomaisesti informoida osakkeenomistajia yhtiön oman pääoman alennuttua alle puoleen osakepääomasta. Säännöksellä voidaan arvioida olevan tärkeä merkitys yhtiön osakkeenomistajien aseman ja vaikutusmandollisuuksien turvaamisen lisäksi osakeyhtiön hallituksen ja toimivan johdon huolellisuus- ja lojaalisuusvelvoitteen tosiasialliselle täyttämiselle. Pääomadirektiiviä vastaavasta sääntelystä ei pitäisi luopua pelkästään sillä esitysluonnoksessa mainitulla perusteella, että velvollisuus kutsua yhtiökokous koolle voi syntyä 2 500 euron vähimmäisosakepääomalla perustetuissa osakeyhtiöissä jo perustamiskustannusten vuoksi.

Uutta sääntelyä sovellettaisiin kaikkiin osakeyhtiöihin julkisia osakeyhtiöitä lukuun ottamatta eli valtaosaan kaikista osakeyhtiöistä, joihin sisältyy muun muassa kooltaan ja omistusrakenteeltaan hyvin erilaisia yhtiöitä. Valtiovarainministeriön mielestä on perusteltua, että osakeyhtiön hallituksella on yksiselitteinen velvollisuus selvittää yhtiön taloudellinen tilanne ja kutsua yhtiökokous koolle tai vähintään muutoin selvästi informoida osakkeenomistajia, jos osakepääomasta on jäljellä enää vajaa puolet.

i

3 (4)

Rekisteri-ilmoitus yhtiön oman pääoman negatiivisuudesta

Esitysluonnoksen mukaan muun muassa poistoeroon sisältymätön yhtiön omaisuuden todennäköisen luovutushinnan ja kirjanpitoarvon erotus otettaisiin tietyin edellytyksin huomioon oman pääoman lisäyksinä laskettaessa sitä, onko yhtiön oma pää-oma negatiivinen.

VOYL 13 luvun 2 §:n 3 momentin mukaan osakeyhtiön oman pääoman ja osakepääoman suhdetta laskettaessa omaan pääomaan voitiin lisätä erä, joka osoittaa omaisuuserien yhteenlasketun arvonousun, jos näitä eriä arvostettaisiin todennäköiseen luovutushintaan luovutuksesta johtuvat erilliskulut vähennettynä.

Säännösluonnoksessa olisi syytä harkita, tulisiko aikaisemmin voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti vähennyksenä ottaa huomioon todennäköiset omaisuuden luovutuksesta aiheutuvat menot. Tällaiset omaisuuden luovutuksesta johtuvat menot voivat omaisuudesta ja tilanteesta riippuen olla varsin huomattavat, jolloin niiden huomioon ottamatta jättäminen ei anna oikeata kuvaa yhtiön omaisuuden todennäköisestä luovutukseen perustuvasta arvosta.

Esitysluonnoksen mukaan omaisuuden todennäköisen luovutushinnan huomioon ottaminen koskisi yhtiön kaikkea omaisuutta. Tältä osin saattaisi olla aihetta harkita, tulisiko säännöksen tarkoittaman omaisuuden käsitettä täsmentää. Säännöksessä tarkoitettaneen lähinnä erikseen luovutettavissa olevia aineellisia ja aineettomia omaisuuseriä. Yhtiön taseeseen voinee kuitenkin sisältyä myös sellaisia omaisuuseriä, jotka eivät ole erikseen luovutettavissa. Esimerkiksi hankitun tai yritysjärjestelyssä siirtyneen liiketoiminnan liikearvo voisi olla tällainen taseen erä, jota ei voida luovuttaa erikseen. Lisäksi yhtiöllä voinee olla sellaista omaisuutta, johon liittyy esimerkiksi lainsäädäntöön tai sopimuksiin perustuen sellaisia luovutusta tai luovutushintaa koskevia rajoituksia, joiden perusteella omaisuus ei ole realisoitavissa käyvällä hinnalla. Olisi syytä harkita, tulisiko arvonnousun huomioon ottaminen rajoittaa esimerkiksi yhtiön erikseen luovutettavissa olevan omaisuuden todennäköiseen luovutushintaan.

Osakeyhtiön oman pääoman negatiivisuuden rekisteröimisellä on keskeinen merkitys yhtiön sidosryhmien kannalta. On tärkeää, että omaisuuserien arvostamisesta ja huomioon ottamisesta omana pääomana on yksityiskohtainen ja objektiivinen selvitys taseessa tai toimintakertornuksessa.

Johdon huolellisuusvelvollisuus

OYL 1 luvun 8 §:ssä olevan periaatteen mukaisesti yhtiön johdon on huolellisesti toimien edistettävä yhtiön etua. Kyseinen huolellisuusvelvollisuus vastaa pitkälti muualla Euroopassa ja Yhdysvalloissa noudatettavaa huolellisuusstandardia (esim. Airaksinen – Pulkkinen – Rasinaho, Osakeyhtiölaki 12007, s. 38).

Osakeyhtiölain mukainen johdon yleinen huolellisuusvelvollisuus kohdistuu kuitenkin vain yhtiöön ja osakkeenomistajiin, eikä siitä voida johtaa velvollisuutta toimia yhtiön muiden sidosryhmien, kuten sopirnuskumppanien etujen mukaisesti (emt., s. 36). Tältä osin suomalainen sääntely poikkeaa esimerkiksi Englannin yhtiöoikeudesta, jossa noudatetun periaatteen mukaan ylivelkaantumistilanteessa yhtiön johdon huolellisuusvelvollisuus kohdistuu velkojien etuihin. Englannin osakeyhtiölaissa on lisäksi nimenomaisia säännöksiä sekä väärästä että vilpillisestä toiminnasta ("wrongful/fraudulent trading") yhtiön ylivelkaantumistilanteessa.

4 (4)
Osakeyhtiön oman pääoman määrällä on keskeinen merkitys yhtiön sidosryhmille, mukaan lukien sopimussuhteen ulkopuoliset velkojat. Lisäksi, mitä pienempi on yhtiön oma pääoma, sitä keskeisemmäksi nousee osakeyhtiölain vahingonkorvausjärjestelmä, joka suojaa velkojia. Osakeyhtiölain taustalla olevan sopimusverkkoajattelun johdosta erityisesti sopimussuhteen ulkopuolisten velkojien suojaaminen on jää-nyt sääntelyssä taka-alalle (ks. esim. Pihlajarinne, Lakimies 3/2007 s. 372). Valtiovarainministeriön mielestä olisi perusteltua, että oikeusministeriö pohtisi jatkossa myös osakeyhtiölainsäädäntöön ja sen vastuusäännöksiin velkojansuojan kannalta mandollisesti tarvittavia täsmennyksiä ja muutoksia erityisesti tilanteessa, jossa yhtiö toimii alhaisella omalla pääomalla.

Valtiosihteeri
kansliapäällikkönä	Raimo Sailas
Osastopäällikkö,
ylijohtaja	Peter Nyber