Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

EDUSTUKSELLINEN DEMOKRATIA Kansanvalta 2007 -toimikunnan mietintö
Komitean mietintö 2005:1

Viitaten eduskuntaryhmällemme osoitettuun lausuntopyyntöön 2.9.2005 Kokoomuksen eduskuntaryhmä toteaa seuraavaa:

Toimikunnan tavoitetta, tehdä ehdotuksia suomalaisen kansanvallan vahvistamiseksi, voidaan pitää varsin laajana ja kunnianhimoisena, mutta myös ajankohtaisena ja tärkeänä. Kokoomuksen eduskuntaryhmän mielestä toimikunta on yleisesti arvioituna onnistunut työssään kohtuullisesti. Mietinnön heikkous on se, että varsin monia keskeisiä asioita ei ole kyetty ratkaisemaan, vaan toimikunta ehdottaa niitä selvitettäväksi edelleen.

Lausuntopyynnössä pyydetään kiinnittämään huomiota erityisesti niihin kappaleisiin, joissa on selkeä toimikunnan kannanotto. Tämä lausunto on laadittu em. pyyntö huomioon ottaen, vaikkakaan kaikkia toimikunnan kannanottoja ei ole nähty tarpeelliseksi kommentoida.

Kokoomuksen eduskuntaryhmän mielestä puolueiden keskeinen tehtävä on seurata ja tunnistaa yhteiskunnan kehittämistarpeita. Sen vuoksi pidämme perusteltuna toimikunnan esitystä varata puolueiden käyttöön rahoitusta, jotta yhteiskunnallista tutkimusta voidaan suunnata ja hyödyntää siten, että se palvelee poliittista päätöksentekoa.

Mielestämme puolueiden ja ehdokkaiden puolue- ja vaaliohjelmat voidaan koota yhteiseen viranomaisen ylläpitämään tietokantaan, mutta käytännössä tällainen toiminta voi vain täydentää puolueiden omaa tiedottamista ko. asiakirjoista.

Kokoomuksen eduskuntaryhmä ei kannata perustuslakiin lisäystä, jonka mukaan äänestäminen olisi kansalaisvelvollisuus. Mielestämme perustuslakiin pitää kirjoittaa sitovia normeja, eikä julistuksenomaisia fraaseja, jotka käytännössä heikentävät peruslain arvovaltaa.

Pidämme tärkeänä, että kouluopetuksessa demokratiaan ja kansalaisvaikuttamiseen liittyviä asioita käsitellään läpäisyperiaatteella. Politiikan toimijoita, kuten poliittisia nuorisojärjestöjä tai paikallisia luottamushenkilöitä, voitaisiin hyödyntää koulujen toiminnassa paljon nykyistä laajemmin. Sen sijaan emme kannata yhteiskunnallisten aineiden tuntimäärien kasvattamista tässä vaiheessa, kun uudet tuntijaot ja opetussuunnitelmat on vasta otettu käyttöön.

Kannatamme toimikunnan esitystä siitä, että Suomi pyrkisi vaikuttamaan europarlamenttivaalien ajankohtaan siten, että vaalit toimitettaisiin toukokuussa ja vaalipäivä olisi jokaisessa jäsenvaltiossa sama. Sen sijaan emme pidä perusteltuna, että taas kerran lähdettäisiin selvittämään maan jakamista vaalipiireihin tai -alueisiin europarlamenttivaaleissa. Euroopan parlamentin suomalaiset jäsenet valitaan nimenomaan Suomelle osoitetusta kiintiöstä, eivätkä he edusta asuinaluettaan. Emme pidä järkevänä, että näin keinotekoisin toimintatavoin lähdettäisiin rajoittamaan äänestäjien mahdollisuutta valita mielestään paras henkilö edustamaan Suomea, koska se johtaisi vain äänestysaktiivisuuden laskuun.

Toimikunta ehdottaa harkittavaksi, pitäisikö europarlamenttivaaleissa asettaa ehdokaskohtainen katto kampanjakustannuksille. Vaikka valtakunnallinen ehdokasasettelu vaatii kampanjoinnilta varsin suuria henkilökohtaisia panostuksia, emme pidä järkevänä asettaa rajoituksia, joita käytännössä ei kuitenkaan kukaan pysty valvomaan. Paras kontrolli on tässäkin poliittinen kontrolli, joka toimii vaalirahoituksen julkisuuden ja median kautta.

Toimikunta nostaa keskeiseksi ongelmaksi piilevän äänikynnyksen ja vaalin suhteellisuuden toteutumisen ja esittää, että oikeusministeriö asettaisi työryhmän selvittämään asiaa. Kokoomuksen eduskuntaryhmä ei usko, että jälleen yhden työryhmän perustaminen toisi asiaan uutta ratkaisua. Toinen näkökulma asiaan on, että demokratian toimivuus edellyttää myös vahvoja vaihtoehtoja ja puolueita, mitä järjestelmän pirstoutuneisuus heikentää. 

Pidämme tärkeänä, että samalla kun perinteisten äänestyspaikkojen saavutettavuutta entisestään parannetaan, kiinnitetään huomiota myös ennakkoäänestyspaikkoihin, joiden tulisi sijaita tiloissa, joissa ihmiset muutenkin mielellään asioivat. Myös yliopistot, ammattikorkeakoulut ja muut oppilaitokset voisivat toimia aiempaa enemmän ennakkoäänestyspaikkoina, mikä voisi osaltaan nostaa nuorten äänestysaktiivisuutta.

Toimikunta suhtautuu varsin epäilevästi etä-äänestämisen käyttöönottoon ja korostaa vaalisalaisuuden ja -vapauden merkitystä. Toimikunnan mielestä Suomessa ei ole tarvetta siirtyä äänestyspaikasta riippumattomaan äänestämiseen. Kokoomuksen eduskuntaryhmä olisi toivonut toimikunnalta edistyksellisempää näkemystä ja edellyttää, että muissa maissa saadut hyvät kokemukset ja mahdollisesti havaitut ongelmat tältä osin pikaisesti selvitetään, ja ryhdytään aktiivisesti edistämään etä-äänestämisen mahdollisuutta.

Toimikunnan mietinnössä on uhrattu paljon tilaa pohdinnalle siitä, sopiiko pormestarimalli suomalaiseen kuntakenttään. Toimikunta ei kuitenkaan esitä uusia toimenpiteitä asiassa.

Kokoomuksen eduskuntaryhmän mielestä nykyjärjestelmän jo nyt sallimia vaihtoehtoja ei vielä ole riittävästi kokeiltu. Tälläkin hetkellä valtuuston toimikaudeksi valittu kunnanjohtaja voidaan valita myös kunnanhallituksen puheenjohtajaksi ja valtuuston ja hallituksen puheenjohtajaksi voidaan valita sama henkilö. Näitä malleja ei vain yksikään kunta ole toteuttanut.

Turussa kaupunginhallituksen puheenjohtaja on ollut päätoiminen tämän vuoden alusta lähtien. Näitä kokeiluja tulee sallia myös jatkossa, mutta valtakunnalliseen ja lainsäädännöllä sidottuun pormestarimalliin ei pidä mennä. On myös syytä kysyä, halutaanko järjestelmää kehittää suuntaan, jossa poliittinen päätöksenteko edelleen henkilöityy ja puolueet jäävät taustalle.

Jos pormestari valittaisiin esimerkiksi kunnallisvaalien yhteydessä, tulisi harkita, mitkä ovat pätevyysvaatimukset ja ketkä asettavat ehdokkaat. Lisääntyisikö populismi ja nousisiko äänestysaktiivisuus? Onko pormestariehdokkaalla oma ohjelma ja jos on, onko se sama kuin oman puolueen ohjelma? Tulisikin tarkoin harkita, sopiiko pormestarimalli lainkaan suomalaiseen kunnalliseen päätöksentekojärjestelmään.

Kokoomuksen eduskuntaryhmän mielestä on perusteltua ensin antaa kuntien kokeilla eri malleja, ja näiden kokemusten perusteella voidaan pitkällä aikavälillä harkita, onko todellisia tarpeita säätää asiasta lainsäädännöllä.

Helsingissä 25.10.2005

Ben Zyskowicz			Ilkka Oksala
Puheenjohtaja			Pääsihteeri