Lausunto

						Dnro 1054/90/2005
				27.10.2005

Oikeusministeriö
PL 25
000023 VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntönne 2.9.2005

Edustuksellinen demokratia
Kansanvalta 2007 -toimikunnan mietintö
Komiteamietintö 2005:1

Suomen Kuntaliitto esittää lausuntonaan Kansanvalta 2007 -toimikunnan mietintöön seuraavaa:

Kansanvalta 2007 -toimikunnan tehtävänä on ollut selvittää ja arvioida sekä tehdä kehittämisehdotuksia laajasti koko edustuksellisen demokratian toimivuudesta. Toimikunnan tehtävänä on ollut arvioida

–	puolueiden asemaa ja puoluejärjestelmän toimivuutta
–	vaalien toimivuutta
–	kunnallisen edustuksellisen demokratian tilaa ja erityisesti luottamushenkilöiden toimintamahdollisuuksia.

Kuntaliitto keskittyy lausunnossaan toimikunnan lähinnä niihin kannanottoihin, jotka koskevat tai sivuavat kunnallishallintoa.

Yleisesti voi toimikunnan kannanotoista ja ehdotuksista todeta, että ne jäävät melko yleiselle ja periaatteelliselle tasolle. Toimikunnan toimeksiannon laaja-alaisuutta ja yleisluonteisuutta olisi voitu välttää keskittymällä puolueisiin, vaaleihin ja äänestämiseen ja jättää kunnallisten luottamushenkilöiden toimintaedellytysten parantaminen tämän arvioinnin ulkopuolelle, semminkin kuin ”Kuntademokratian vihreässä kirjassa” on jo tätä vastikään pohdittu.

Toimikunnan kannanottoja kuvaa yleisesti se, että niihin on helppo yhtyä, koska ne ovat luonteeltaan positiivisia ja edustuksellisen demokratian toimivuutta parantavia. Periaatteellisluontoisuus merkitsee toisaalta sitä, että käytännön toteuttaminen voi olla työlästä ja viedä ainakin aikaa. Monet kannanotoista ovat myös sellaisia, että pelkästään ihmisten asenteisiin vaikuttamalla pystytään parantamaan edustuksellisen demokratian toimivuutta. Asenteisiin vaikuttaminen vaatii myös aina aikansa.

Suomen Kuntaliiton on myös helppo yhtyä toimikunnan kannanottoihin niiltä osin, joissa vaaditaan kunnilta aktiivisempia toimia esimerkiksi vaalitiedottamisessa: aina voi parantaa aiemmasta.

Seuraavassa joitakin yksittäisiä huomioita toimikunnan kannanottoihin.

Vaalit ja vaalijärjestelmän toimivuus
Toimikunta katsoo (s. 47), että vaaleja ei tule toimittaa samanaikaisesti pelkästään kustannusten säästämiseksi tai äänestysaktiivisuuden lisäämiseksi. Tähän on helppo yhtyä. Samoin siihen, että samanaikaisesti vaalien toimittaminen voi tulla kysymykseen, jos vaaleilla on looginen asiayhteys ja ne teemojensa puolesta ovat yhteensopivia. Esimerkiksi kunnallisvaalien, maakuntavaalien tai seutuvaalien samanaikaisuus on perusteltua, toteaa toimikunta.

Parhaillaan vireillä oleva kunta- ja palvelurakenneselvitys saattaa aiheuttaa tarpeita maakuntavaalien tai seutuvaalien järjestämiseen ja silloin on luontevaa, että ne toimitetaan kunnallisvaalien yhteydessä eli kaikki alue- ja paikallishallinnon vaalit toimitetaan samanaikaisesti.

Viitaten toimikunnan kantaan kunnallisen kansanäänestyksen asemasta, on Suomen Kuntaliitto usein vaatinut lainsäädännön muuttamista siten, että kunnallinen neuvoa-antava kansanäänestys voitaisiin toimittaa muiden vaalien yhteydessä. Nykyisin laki kieltää tämän. Myös toimikunta on muutoksen kannalla ja viimeistään nyt olisi aika myös toteuttaa tarpeen vaatima lainsäädännön muutos.

Vaalijärjestelyissä toimikunta on kiinnittänyt huomiota muun muassa ennakkoäänestyspaikkojen ja vaalipäivän äänestyspaikkojen sijaintiin ja riittävyyteen samoin kuin tiedottamisen tehokkuuteen. Näihinkin toimikunnan kannanottoihin on helppo yhtyä ja esimerkiksi ennakkoäänestyspaikkojen vieminen kauppakeskuksiin tai vastaaviin on varmasti tulevaisuuden suunta. 

Äänestämisen ja äänestysaktiivisuuden tulee olla luonteva osa kansalaisuutta, joka syntyy ja kehittyy mm. kouluissa tapahtuvan opetuksen ja kansalaisyhteiskunnassa eri toimintoihin osallistumisen kautta. Lisäksi useat tutkimukset ovat osoittaneet, että kansalaiset pitävät vaaleissa äänestämistä edelleen tärkeänä ja samalla yhtenä tärkeimmistä kansalaisuuteen liittyvistä piirteistä. 

Edustuksellinen ja suora demokratia kunnissa 
Toimikunta on käsitellyt myös kunnallisten luottamushenkilöiden toimintaedellytysten parantamista ja on tältä osin ennen kaikkea kiinnittänyt huomiota valtuustoryhmien toimintaedellytysten parantamiseen sekä luottamushenkilöiden käytännön mahdollisuuteen siviilityön estämättä ottaa vastaan kunnallisia luottamustehtäviä. Molemmat asiat ovat olleet esillä myös sisäasiainministeriön vetämässä demokratia-hankkeessa ja lainsäädäntömuutokset ovat jo vireillä.

Kunnallisten luottamushenkilöiden työskentelyn edellytyksistä on kuitenkin todettava, että tutkimustulosten (KS 2004: Viranhaltija- ja luottamushenkilötutkimus 1995–2003) mukaan luottamushenkilöillä ei näyttäisi olevan suurta eikä kasvavaa tarvetta niin osa- tai kokopäiväiseen luottamushenkilöjohtajuuteen, kunnanjohtajan suoraan kansanvaaliin kuin ei myöskään pormestarimalliin, kun sillä tarkoitetaan vahvaa poliittisesti vastuussa olevaa kunnanjohtajaa. Toimikunta on myös korostanut mahdollisuutta luottamushenkilöpohjaiseen poliittiseen johtajaan eli ns. pormestariin. Tältäkin osin lainsäädännön muuttaminen on jo vireillä. Kunnilla tulee olla mahdollisimman laajat mahdollisuudet valita itselleen sopivin poliittisen ja ammatillisen johtamisen malli. Siksi erilaisiin kokeiluihin tulee jatkossakin suhtautua myönteisesti. 

Kuntaliiton tekemän tutkimuksen mukaan kunnallisissa luottamuselimissä on viimeisimpien valtuustokausien aikana tapahtunut työskentelytapojen monipuolistamista sekä uudenlaisten työskentelytapojen käyttöön ottona. Tätä kehitystä pitää Kuntaliiton mukaan jatkaa kunnissa, jotta nähdään mitä vaikutusta uusilla työskentelytavoilla on ollut valtuuston työskentelyyn yleensä sekä suhteessa strategiseen ja poliittiseen johtamiseen. 

Kuntaliitto näkee tärkeänä, että myös valtuuston ja valtuuston puheenjohtajiston työskentelyedellytysten parantamiseen löydetään uusia toimivia menetelmiä. Jo nykyisellään hallitusten puheenjohtajien kokema vaikutusvalta on korkealla tasolla ja vahvempaa kuin valtuustojen puheenjohtajien. 

Vaikka tässä yhteydessä otetaankin kantaa toimikunnan mietintöön, on syytä pohtia, mitä parhaillaan meneillään oleva kunta- ja palvelurakenneuudistus -hanke merkitsee kunnallisen itsehallintoperiaatteen toteutumisen ohella myös kuntien luottamushenkilöiden määrän, aseman, päätösvallan sekä tehtävien hoitamisen mielekkyyden suhteen.

Toimikunta on luottamushenkilöiden määrää ja toimintaedellytyksiä pohtivassa luvussa (s. 68) ottanut kantaa myös nykyisen laajuisen kunnallisen luottamushenkilöverkoston säilyttämiseen sekä päätöksenteon uudistumisen ja jatkuvuuden turvaamiseen uusien henkilöiden kautta. Kuntaliitto yhtyy näkemykseen, että on tärkeätä saada mukaan uusia luottamushenkilöitä, mutta että jatkuvuutta on turvattava esimerkiksi tutor-toiminnan kautta. Edelleen Kuntaliitto pitää tärkeänä, että puolueet kiinnittäisivät ehdokasasettelussaan entistä enemmän huomiota ehdokkaiden sosiaaliseen edustavuuteen. Edelleenkin aliedustettuina olevien ryhmien, mm. naisten, nuorten, seniorikansalaisten ja eräissä kunnissa myös maahanmuuttajien vahvistaminen tulisi olla kaikkien ehdokkaita asettavien ryhmien tavoitteena.

Kuntalaisten suora osallistuminen ja vaikuttaminen ovat jälleen esillä myös po. toimikunnan toimeksiannossa. Suora osallistuminen tulee nähdä edustuksellista demokratiaa ja vaaleilla valittujen luottamushenkilöiden toimintaa tukevana. Siihen täytyy kuitenkin kunnissa aktiivisin toimenpitein tarjota mahdollisuuksia. Tähän antaa nykyinen lainsäädäntö toimivan perustan. Kuntalain 27 §:ssä luetellut useat menettelytavat mahdollistavat kuntalaisten tiedon saannin, kuulemisen ja osallistumisen kuntalaisia koskevien asioiden valmisteluun. Lainsäädännön antamia mahdollisuuksia kuntalaisten osallistumismahdollisuuksien kehittämisen ja tarjoamisen osalta on toteutettu kunnissa kuitenkin hyvin varovaisesti.

Kunnissa käynnissä oleva kehitys korostaa kuntaorganisaation tarvetta entistä laajempaan kuntalaisnäkökulman huomioonottamiseen. Kuntalaisten mielipiteen kuuleminen, huomioiminen ja palautteen antaminen tulisi olla luonteva ja oleellinen osa kuntademokratian toimitapaa. Tulisi myös huomioida entistä selvemmin se, että kuntalaisnäkökulma voi sisältää eriasteista ja -tyyppistä osallistumista ja vaikuttamista. Samalla on kuitenkin hyvä pitää mielessä, että tutkimusten mukaan (KS 2004: Kuntalaistutkimus) perinteiset vaikuttamiskanavat, ennen kaikkea yhteydenotot kunnan luottamushenkilöihin ja johtaviin viranhaltijoihin edustavat kuntalaisten mielestä edelleenkin – ja myös kuntakoosta juurikaan riippumatta – tehokkaimpia suoria vaikuttamistapoja. Tämä edellyttää kunnilta uusien osallistumis- ja vaikuttamiskanavien kehittämisen rinnalla jatkossakin määrätietoista panostusta toiminnan läpinäkyvyyteen ja yksinkertaisiin yhteydenottotapoihin ja mahdollisimman toimivaan palautejärjestelmään. 

Liitto tuo näkemyksenään esille, että kuntalaisten osallistumismahdollisuuksien kehittäminen ei saa jäädä irralliseksi, erilaisten yksittäisten toimenpiteiden koosteeksi, vaan osallistuminen tulisi nähdä osana kunnan johtamisjärjestelmää ja osallisuustavoitteiden asettaminen ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen seuranta vuosittain tapahtuvaksi osaksi valtuuston toimintaa.

SUOMEN KUNTALIITTO

Risto Parjanne
toimitusjohtaja

Päivi Kurikka				Marianne Pekola-Sjöblom	
erityisasiantuntija			tutkimuspäällikkö