pWrapPolygonVertices8;7;(4883,0);(4883,16193);(0,16193);(0,21596);(21600,21596);(21600,0);(4883,0);fBehindDocument0
VAS EMMI STO

vANSTERFÖRBUNDET

31.10.2005

i.	11,
(a lo to

Puolueet

Oikeusministeriö
Lai n val m i ste l u osasto
Lausunto edustuksellinen demokratia kansanvalta 2007 —toimikunnan mietinnöstä

Kansanvaltaisen poliittisen järjestelmän keskeinen elementti on toimiva puoluelaitos. Puolueet hoitavat merkittäviä tehtäviä. Puolueiden toiminnassa ja niiden järjestämässä koulutuksessa kasvaa aktiivisia tekijöitä erilaisiin yhteiskunnallisiin ja poliittisiin tehtäviin. Puolueet ovat kansalaisille merkittävä vaikutuskanava niin kuntiin kuin valtiovaltaankin päin. Puolueiden linjaukset vaikuttavat ratkaisevasti maan kehityksen suuntaan ja nopeuteen.

Muihin kansalaisjärjestöihin verrattuna puolueilla on poikkeuksellisen keskeinen asema. Se asettaa omat vaatimukset puolueita kohtaan, joille yhteiskunta onkin asettanut tiettyjä normeja. Yhdistyslain lisäksi puolueiden asemaa ja toimintaa säädellään puolue- ja vaalilaissa. Puoluetuen myötä puolueisiin kohdistuu myös valtiovallan suorittamaa valvontaa. Politiikan avoimuuden ja julkisuuden kannalta on vielä tärkeämpää julkisen sanan suorittama puolueiden ja poliitikkojen seuranta sekä niiden toiminnasta uutisoiminen.

Puolueet ovat toisiinsa nähden hyvin erilaisia, vaikka usein toisin väitetään. Toimikunta on tehnyt oikean valinnan, kun se on pidättynyt suorinta ohjeista tai suosituksista. Oikea menettely on se, että jokainen puolue itse päättää linjauksistaan ja menettelytavoistaan. Kansalaisethan viime kädessä ratkaisevat, mitkä puolueet menestyvät, kun jokaisen puolueen päätökset ja toiminta punnitaan tasaisin välein vaaleissa.

Olisi ollut suotavaa, että toimikunta olisi enemmänkin pohtinut sukupuolten tasa-arvon edistämis-mandollisuuksia niin puoluetoiminnassa kuin politiikassa yleensäkin. Vuosien aikana tapahtuneesta edistymisestä huolimatta tällä saralla on vielä runsaasti tehtävää. Puutteena voi pitää sitäkin, että mietinnössä ei käsitellä puolueiden nuoriso- ja varhaisnuorisojärjestöjä. Ne ovat edelleen toimintaväyliä politiikasta kiinnostuneille nuorille, jotka järjestävät muun toiminnan lisäksi myös koulutusta nuorten ehdoilla. Etenkin nuorisojärjestöt ovat puolueille myös aktiivien rekrytointikohteita, joiden kautta on tullut lukuisia merkittäviä toimijoita politiikan eri tehtäviin.
OSOITE	PUHELIN	TELEKOPIO	SÄHKÖPOSTI	INTERNET
Viherniemenkatu 5 A	(09) 774 741 (09) 7747 4200 vas rz)vasemmistoliitto.fi	www.vasemmistoliitto.fi 00530 HELSINKI

Puolueiden tehtävät ovat lisääntyneet. Erityisesti kansainvälistyminen on tuonut paljon aikaa vievää ja erikoisosaamista vaativaa toimintaa. Tämä kehitys on asettanut lisävaatimuksia puolueille. Tarvitaan päteviä tekijöitä niin luottamustehtäviin kuin toimitsijoiksi. Myös koulutustarve on lisääntynyt. Siksi on huolehdittava siitä, että puolueiden taloudellisetkin resurssit on turvattu. Erityisesti tämä koskee kansalaisten poliittista osallistumista tukevaa puoluetoimintaa, jonka voimavaroja toimikunta perustellusti haluaa lisätä.

Vasemmistoliitto kannattaa toimikunnan esitystä myös siltä osin, että puolueille osoitetaan määrärahat yhteiskunnallisen tutkimustoiminnan, koulutuksen ja julkaisutoiminnan järjestämiseksi.

Vaalit

Vaalijärjestelmää on edelliskerran pohdittu perusteellisemmin Vaalitoimikunta 2000:n mietinnössä 5.6.2001. Vasemmistoliitto antoi siitä aikanaan lausuntonsa. Kansanvalta 2007-toimikunta ei ole tuonut oleellista uutta neljän vuoden takaiseen mietintöön, mutta eräitä kohtia kommentoimme lyhyesti.

Vasemmistoliitto pitää aikaisempaan tapaansa vaalialuejärjestelmää parhaimpana menetelmänä vaalipiirien kokoeroista johtuvien ongelmien vähentämiseen. Vaalialuejärjestelmä mandollistaisi myös vaaliliittojen kieltämisen. Uudenmaan vaalipiirin jakaminen ei ole perusteltua. Ongelma ei ole Uudenmaan väestöllinen suuruus, vaan eräiden muiden vaalipiirien pienuus.

Toimikunnassa esillä ollut ns. sekajärjestelmä (osa edustajista valitaan yhden hengen vaalipiireistä, osa valtakunnalliselta listalta) on mielenkiintoinen ajatus. Suomessa pitkään käytössä olleeseen järjestelmään nähden se tuntuu vieraalta. Saattaisi olla perusteltua selvittää sekajärjestelmä vaikutuksineen perusteellisemmin, minkä jälkeen sitä voidaan tarkastella uudelleen.

Europarlamenttivaalit tulevat olemaan Suomessa ongelmalliset, koska valittavien määrä vähenee. Silloin vaalipiiri- tai vaalialuejako on entistä huonommin perusteltu. Toisaalta Suomen alueellinen laajuus tekee vaaleista ehdokkaille raskaat ja kalliit. Vaalipiireihin tai vaalialueisiin perustuva järjestelmä on hyväksyttävissä vain silloin, kun siihen liittyy tasausmekanismi, jolla turvataan myös pienten ja keskisuurien puolueiden mandollisuudet.

Kunnalliset luottamushenkilöt

Myös kunnallisten luottamushenkilöiden tehtävien hoitaminen on tullut aikaisempaa vaativammaksi. Etenkin isommissa kunnissa myös asioiden määrä on lisääntynyt. Tämä asettaa aikaisempaa suuremmat vaatimukset luottamushenkilöille.

Vasemmistoliitto kannattaa toimikunnan ehdotusta, että mikäli kunta haluaa tukea taloudellisesti valtuustoryhmien toimintaa, sen tulee olla lain mukaan mandollista. On kunnankin etu, että luottamushenkilöillä ja valtuustoryhmillä on tarvittavat edellytykset vaativien tehtävien hoitamiseen.

Helsinki 31.10.2

ulis Ruuth 

puoluesihteeri

Vasemmistoliitto pitää perusteltuna toimikunnan esitystä, että Iuottamushenkilöillä olisi lakiin perustuva oikeus saada työstä vapaata luottamustehtävien hoitamista varten. Samalla on selvitettävä, miten työajan menetys korvataan työnantajille.

Puolue tukee toimikunnan esitystä, että valtuuston puheenjohtajalla olisi oikeus ottaa valtuuston käsittelyyn myös delegoituja asioita, jos niissä on kyse valtuuston päätösten tai sen strategisen linjan toteuttamisesta.

Vasemmistoliitto ei pidä ns. pormestarimallia tarpeellisena.

Kaikkia kunnallisten luottamushenkilöiden asemaa muuttavia ratkaisuja on tarkasteltava rinnan meneillään olevan suuren kuntauudistuksen kanssa.