Ulkomaalaisten säilöönottoa koskevien säännösten tarkistaminen

Aika:	28.1.2014 klo 9.00–12.00

Paikka:	Sisäministeriö, Vuorikatu 20 A, kh. Regio

Osallistujat:	Annikki Vanamo-Alho, puheenjohtaja	SM/MMO

Suvi Tiainen, sihteeri	SM/MMO

Jutta Gras	SM/MMO

Tero Mikkola	SM/MMO

Essi Syrjäkari, sihteeri	SM/MMO

Liisa Vanhala	OM

Martti Ant-Wuorinen	RVLE

Johanna Räty	Maahanmuuttovirasto

Pekka Nuutinen	Metsälän vastaanottokeskus

Joni Länsivuori	SM/PO

Satu Karppanen	(poistui klo 9.25)	STM/Sosiaalipalveluyksikkö

1. Kokouksen avaus

Puheenjohtaja avasi kokouksen klo 9.02. Toisen kuulemistilaisuuden keskustelumuistio	hyväksyttiin esitetyin muutoksin.

Puheenjohtaja totesi, että ulkomaalaislain osalta hankkeessa on vielä epäselvyyksiä, etenkin sosiaaliviranomaisen kuulemisen osalta. Kokoukseen olikin pyydetty edellisessä kuulemistilaisuudessa jo mukana ollut sosiaali- ja terveysministeriön (STM) sosiaalipalveluyksikön erityisasiantuntija Satu Karppanen.

2. Asiantuntijan kuuleminen

Suvi Tiainen esitteli problematiikkaa koskien sosiaaliviranomaisten antamia lasten säilöönottoja koskevia lausuntoja. Palautetta lasten säilöönoton menettelyistä oli tullut esimerkiksi vähemmistövaltuutetun toimistolta ja sosiaalitoimelta. Esiin on noussut ongelma koskien sosiaaliviranomaisen mahdollisuutta arvioida lapsen etua tapaamatta lasta. Työryhmä on pohtinut vaihtoehtona menettelyä, jossa lausuntoa ei tarvitsisi antaa ennen säilöönottopäätöstä, vaan vasta ennen käräjäoikeuden käsittelyä. Käytännössä tämä tarkoittaisi kiireellisissä tapauksissa kahden vuorokauden ja muissa tapauksissa neljän vuorokauden sisällä säilöönotosta.

Erityisasiantuntija Satu Karppanen STM:tä kertoi, että osaston sisältä oli käyty uusi keskustelu asiaan liittyen ja todettu, että ministeriön näkökulma on sama kuin joulukuun kuulemistilaisuudessa, ja lähtökohtana on edelleen lapsen etu. Karppanen myös viittasi lapsiasiainvaltuutetun antamaan lausuntoon, joka on yhteneväinen ministeriön kannan kanssa. Edellytyksenä lasten säilöönotolle tulisi olla lastensuojelusta vastaavan sosiaalityöntekijän lausunto, joka tehdään ennen säilöönottoa ja jossa arvioidaan onko säilöönotto lapsen edun mukainen. Käytännössä toimivin järjestely on jatkaa kunnan lastensuojelun valtuutusta lausunnon antamisessa, koska se on taho joka toimii ympäri vuorokauden ja jolla on toimivalta ja mahdollisuus tavata lapsi. Todettiin kuitenkin, että kuntien tulisi mahdollisesti kehittää menettelyjä. Sosiaaliviranomaisella, joka lausunnon antaa, tulisi lisäksi olla mahdollisuus kuulla säilöönottoyksikön sosiaalityöntekijää sen hetkisestä tilanteesta säilöönottoyksikössä, koska olosuhteet saattavat vaihdella. Aiemmin sosiaaliviranomaisen kuuleminen on kirjattu väljästi lainsäädäntöön ja kuuleminen on usein suoritettu puhelimitse, lasta tapaamatta. STM:n mielestä onkin hyvä ja tarpeellista, että lakia täsmennetään tältä osin ja että lausunnon tulee olla kirjallinen. Varsinaisen säilöönottopäätöksen tekee kuitenkin laissa määritelty poliisin tai rajavartiolaitoksen virkamies ja säilöönoton jatkamisesta päättää tuomioistuin, joiden toimivallassa on päättää, mikä merkitys sosiaaliviranomaisen lausunnolle annetaan.

Keskusteltiin siitä, onko sosiaaliviranomaisen lausunnon oltava kirjallinen vai tuleeko se vain kirjata päätökseen. Todettiin kuitenkin, että lausunnon tulee olla kirjallinen, vaikka muotoilua, jolla asia kirjataan lainsäädäntöön, tulee vielä hioa. Keskusteltiin myös tuleeko lausunto antaa ennen lapsen säilöönottoa, vai vasta ennen käräjäoikeuden käsittelyä. STM:n näkökantana on, että toimintaa on kehitettävä siten, että lapsen edun arviointi onnistuu ennen säilöönottoa. STM:n mukaan ennen joulukuun kuulemistilaisuutta lähetetyn hallituksen esityksen yhteydessä esitettyjen lasten vuosittaisten säilöönottotapausten määrä on niin vähäinen, että menettely ei kuormita sosiaalitoimen työtä liikaa.

Keskusteltiin myös että, mikäli sosiaaliviranomainen vastustaa säilöönottoa, tulee hänen myös tarjota vaihtoehtoinen menettely, jolla pystytään turvaamaan UlkL 121 § tavoite, eli maasta poistaminen. STM:n mukaan, mikäli säilöön ottaminen ei ole lapsen edun mukainen, tulee pohtia mikä on vaihtoehto säilöön ottamiselle.

Keskusteltiin tapauksista, joissa säilöön otettavalla ei ole kotikuntaa. STM:n mukaan, mikäli henkilöllä ei ole kotikuntaa, Helsinki vastaa tapauksesta. Mikäli lapsi on jossain muussa kunnassa, mikä on hyvin tavallinen tilanne, esitetään virka-apupyyntö. STM:n mukaan kunnan sosiaaliviranomaisen, jolla on mahdollisuus tehdä kuuleminen paikan päällä ja tavata lapsi, tulisi tehdä kuuleminen. Mitään lisäarvoa myöhemmin tapahtuvalla kuulemisella ei ole, koska säilöönottojen lähtökohtana on lyhytkestoisuus, eivätkä lapsen olosuhteet oletettavasti tule muutamassa päivässä muuttumaan. STM:n edustaja vahvisti vielä, että kuulemista varten sosiaaliviranomaisen tulee tavata lapsi, ja sovittiin että tämä lisätään perusteluihin.

Puheenjohtaja kiitti Satu Karppasta osallistumisesta ja kommenteista ja vahvisti, että hallituksen esitys tullaan lähettämään muutaman viikon sisällä lausunnoille. Satu Karppanen poistui klo 9.25.

3. Tämänhetkisten pykäläluonnosten läpikäynti

Ulkomaalaislaki

Pykälistä 118 § ja 121 § käytiin pitkä keskustelu, ja kohtien keskinäinen suhde todettiin vielä hiomista tarvitsevaksi. Todettiin, että pykälän 118 § 1 momentin kohdissa 1 ja 2 lueteltujen edellytysten tulee olla olemassa, kun turvaamistoimia harkitaan. Lisäksi 121 §:ssä luetellut edellytykset koskevat säilöönottoa eli niitä tapauksia, joissa ihmisen vapautta rajoitetaan perustavammalla tavalla.

Pykälän 118 otsikkoa ehdotettiin uudelleenharkittavaksi.

Pykälästä121 keskusteltiin pitkään, koska on ilmennyt, että kokonaisuudistuksessa tehty säilöönoton edellytyksiä koskeva uudistus ei ole ollut lainkäyttäjille selvä. Nyt pyritään pykälän 1 momentilla selventämään tätä asiantilaa, jotta tulkitseminen olisi yksiselitteistä. Tarkoitus on, että säilöönoton edellytykset ovat yhdessä 118 §:n yhteydessä luetellut yleiset edellytykset sekä 121 §:ssä luetellut erityiset edellytykset. Lisäksi muotoilulla halutaan korostaan vaihtoehtoisten turvaamistoimien ensisijaisuutta: lievempien turvaamistoimien tulee olla ensisijaisia ja säilöön otto olisi vasta viimesijainen keino. Pykälän lähtökohtana on myös aina ollut, että aluksi tulee tutkia vaihtoehdot säilöönotolle, lähtien ilmoittautumisvelvollisuudesta.

121 §:n kolmannesta kohdasta keskusteltiin ja todettiin, että direktiivin vaatimusten perusteella kohtaa on pakko täsmentää siten, että siihen lisätään sanat: "maasta poistaminen on tullut vireille" ja lisätään lisäksi: "taustalla rikosepäily tai rikokseen syyllistyminen". Huomioitiin myös, että sana rikos ja epäily pitää olla yksikössä.

Sovittiin, että 121 §:n neljäs kohta muutetaan passiiviin, ja lisätään perusteluihin sanat "poliisi tai rajavartiolaitos arvioi puolueettomin perustein", ja lisätään pykälään "säilöön otettu on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen vain viivyttämistarkoituksessa".

Sovittiin, että 121 §:n viidennestä kohdasta poistetaan sanat "perustuvan siirron turvaamiseksi". Lisäksi kohtaan lisätään viittaus Dublin-asetukseen, "siirron turvaamiseksi".

121 §:n kuudennesta kohdasta käytiin keskustelua. Kohta on kopioitu direktiivistä, jotta pystyttäisiin varautumaan myös ilmiöihin, kuten terrorismiin ja joukkomaahantuloon, joita ei välttämättä ole huomioitu nykylaissa. Tuotiin esille huoli, että vaikka yhtenä hankkeen alkuperäisenä tavoitteena oli etsiä vaihtoehtoja säilöönotolle, on vaarana, että nyt esitetyt muutokset koetaan väljennyksenä säilöönoton edellytyksille. Sovittiin, että kuudes kohta säilytettäisiin, mutta muotoiltaisiin siten, että puhuttaisiin kansallisesta turvallisuudesta ja lisäksi korostettaisiin säilöön otettavan henkilökohtaista riskiarviota säilöönoton edellytyksenä. Todettiin lisäksi, että perusteluihin tarvittaisiin täsmennyksiä ja perusteluita, joita pyydettiin työryhmältä.

122 § Keskusteltiin pykälän muotoilusta ja järjestyksestä, joka koettiin vielä keskeneräiseksi. Sovittiin, että rakennetta muutettaisiin alkamaan: "Edellytyksenä lapsen säilöönotolle" ja että pykälän alussa mainittaisiin muut lasten kolme kategoriaa (huoltajan kanssa olevat, huoltajan kanssa olevat kansainvälistä suojelua hakeneet ja ilman huoltajaa olevat) ja vasta viimeisenä neljäs kategoriaa, ilman huoltajaa olevat lapset, jotka ovat hakeneet kansainvälistä suojelua. Lisäksi sovittiin, että poistettaisiin sanat "viranhaltijan lausunto".

123 § Ei muutoksia.

123 § a Sovittiin, että pykälässä viitataan säilökohtelulakiin ja että POHA:n listaus lisätään säilökohtelulakiin.

124 § Sovittiin, että työryhmä esittää muutosehdotukset kirjallisina.

127 § Sovittiin, että pykälään ei tehtäisi muutoksia, vaan että tämänhetkiset muutokset lisättäisiin perusteluihin, koska vaikka ne ovat direktiivin mukaisia, ne viittaavat enemmän lain soveltamiseen kuin säätämiseen.

128 § Sovittiin poistettavan sana "säilöönottoyksikkö".

Säilökohtelulaki

Ryhdyttiin käymään läpi säilökohtelulain pykälämuutoksia. Tehdyt muutokset perustuivat pitkälti Pekka Nuutisen, Jari Kähkösen ja Suvi Tiaisen pitämiin erillispalavereihin. Muutosehdotukset oli lähetetty työryhmälle kokousta edeltävänä päivänä 27.1.2014, jonka johdosta sovittiin, että niitä olisi mahdollista kommentoida myös kirjallisesti kokouksen jälkeen.

1 § Sovittiin, että viittaus hallintolakiin poistettaisiin, ja tieto lisättäisiin perusteluihin. Sovittiin että pykälän viimeisen virkkeen sana "perusteltua" korvattaisiin sanalla "välttämätöntä".

2 § Sovittiin, että ensimmäisestä lauseesta poistettaisiin seuraava teksti: "joka hallinnolliselta asemaltaan vastaa vastaanottokeskusta" ja tieto lisättäisiin perusteluihin. Keskusteltiin mitä seikkoja pykälämuotoilussa tulisi huomioida, mikäli valtion vastaanottokeskusten hallinnollista asemaa muutettaisiin siten, että ne siirtyisivät Maahanmuuttoviraston alaisuuteen (tällainen hanke on vireillä).

3 § a Todettiin, että pykälään ehdotettu lisäys "pukeutuminen ja käyttäytyminen" liittyvät lain soveltamiseen. Sovittiin, että maininta lisättäisiin perusteluihin pykälän sijaan.

3 § b Sovittiin lisättävän perusteluihin ja järjestyssääntöön maininta "asiallinen käytös".

7 § Keskusteltiin pykälässä käytetystä ilmaisusta "siten kuin", ja todettiin että ilmaisua ei tulisi käyttää kun puhtaan eritasoisista laeista. Todettiin, että seuraava poistetaan pykälästä ja lisätään perusteluihin: "ettei se aiheuta vaaraa eikä häiriötä säilöönottoyksikön toiminnalle. Säilöönottoyksikön järjestyssäännöllä voidaan rajoittaa vieraiden vastaanottamista muina kuin vierailuille tavanomaisina vuorokaudenaikoina sekä antaa yksikön järjestyksen ja turvallisuuden sekä säilöön otettujen yhteydenpito-oikeuden yhdenvertaisen toteutumisen kannalta välttämättömiä tarkempia määräyksiä vierailuista sekä sähköisten viestintä- ja tallennelaitteiden käytöstä."

8 § Todettiin, että lain 4 kohta voitaisiin poistaa pykälästä ja lisätä perusteluihin. Lisäksi sovittiin, että kohtaan 3 lisättäisiin viittaus UlkoL 118 § mainituista syistä.

9 § Sovittiin, että pykälän ensimmäisestä virkkeestä poistetaan sana "tilapäisesti" siitä syystä, että hyvin harvinaisissa tapauksissa henkilöt joutuvat perustellusti viettämään myös pitkiä aikoja poliisivankilassa, ja tämä muotoilu saattaisi aiheuttaa lisätöitä tarpeettomien uudelleenarvioiden muodossa. Lisätään pykälään sana "poikkeuksellisesti" koskien edellä mainittuja tilanteita.

20 § a ja 20 § b Sovittiin, että työryhmä kommentoisi pykäliä kirjallisesti.

23 § Keskusteltiin tulisiko kielletyt aineet ja poisotettavat aineet erottaa kahdeksi eri pykäläksi, mutta sovittiin, että nykyinen muotoilu, jossa ne mainitaan samassa pykälässä säilytettään.

26 § Poistetaan pykälästä kappale: "Säilöön otettu saa kannella 3 momentissa tarkoitetusta viranomaisen päätöksestä. Kantelulle ei ole määräaikaa.", ja lisätään se perusteluihin.

33 §, 33 § a ja 33 § b Sovittiin, että työryhmä kommentoisi pykäliä kirjallisesti.

35 § Keskusteltiin voimankäyttövälineistä. Yksityisten turvapalveluiden tarjoajien voimankäyttövälineiden käyttöä säädellään hyvin yksityiskohtaisesti lain tasolla. Sovittiin, että Suvi Tiainen on asiasta Kerttulaan yhteydessä. Todettiin myös, että työryhmä ei vastusta voimankäyttövälineiden käyttöoikeuksien laajentamista.

36 § Muotoiltu mukailee vastaanottolain muotoilua. Todettiin että säilöönottoyksikön johtajan pätevyydestä ja sijaisuudesta voidaan säätää samassa pykälässä.

4. Jatkovalmistelun aikataulu

Sovittiin, että kiireisestä aikataulusta johtuen keskityttäisiin pykäläluonnosten hiomiseen. Säilöyksiköitä pyydettiin kuitenkin osallistumaan hallituksen esityksen kommentointiin myös perustelujen osalta.

Todettiin, että tällä hetkellä esityksestä puuttuu viittaus tulevaisuudessa mahdollisesti hyödynnettäviin videoyhteyden avulla käytyihin oikeuskäsittelyihin. Todettiin, että oikeusministeriö on tehnyt asiasta selvityksen viime vuonna, mutta että uutta asiakokonaisuutta voisi olla vaikea enää ehtiä sisällyttämään tähän hankkeeseen.

Työryhmän kokouksen aikataulurunko:

3.2.14	Aineisto osastopäällikkökokoukseen, HE-luonnoksen lausunnolle	lähettäminen

10.2.14	Osastopäällikkökokous

11.–14.2.14	Esittely ministerille / kirjallinen menettely

14.2.14	Lausuntokierros

28.3.14	Lausuntojen DL

Lausuntoyhteenveto ja jatkovalmistelu

Kääntäminen ja laintarkastus

3.6.14	Aineisto osastopäällikkökokoukseen

10.6.14	Osastopäällikkökokous

12.6.14	SM-jory

Työryhmän kokoukset:

vko 5: tiistai 28.1.2014 klo 9-12.00 kh. Regio

vko 10: keskiviikko 5.3.2014 klo 9-12.00 kh. Direktiivi

vko 14: keskiviikko 2.4.2014 klo 9-12.00 kh. Direktiivi

vko 18: tiistai 29.4.2014 klo 9-12.00 kh. Direktiivi

vko 22: tiistai 27.5.2014 klo 9-12.00 kh. Direktiivi

5. Kokouksen päättäminen ja seuraava kokous

Seuraava kokous sovittiin järjestettävän aiemmin sovitun mukaisesti 5.3.2014.

Puheenjohtaja kiitti osallistujia ja päätti kokouksen klo 11.47.

Liitteet
Jakelu	Työryhmän jäsenet ja varajäsenet
Tiedoksi	Ministeri Räsänen Valtiosihteeri Nahkala Kansliapäällikkö Nerg Erityisavustajat Andersson ja Falk MMO esittelijät