Ulkomaalaisten säilöönottoa koskevien säännösten tarkistaminen -hanke, työryhmän kokous

Aika:	25.4.2014 klo 12.04–14.08

Paikka:	Sisäministeriö, Vuorikatu 20 A, kh. Barents & Foorumi

Osallistujat:	Annikki Vanamo-Alho, puheenjohtaja	SM/MMO

Suvi Tiainen	SM/MMO

Jutta Gras	SM/MMO

Tero Mikkola	SM/MMO

Essi Syrjäkari, sihteeri	SM/MMO

Marja Avonius, sihteeri	SM/MMO

Pekka Nuutinen	Metsälän vastaanottokeskus	Joni Länsivuori	SM/PO

Matti Högman	POHA

Antti Jäppinen, videoneuvotteluyhteys	Joutsenon vastaanottokeskus

Liisa Vanhala	Oikeusministeriö

Johanna Räty	Maahanmuuttovirasto

1. Kokouksen avaus

Puheenjohtaja avasi kokouksen klo 12.04.

Todettiin, että kokouksessa on tarkoitus käsitellä lakia säilöön otettujen ulkomaalaisten kohtelusta ja säilöönottoyksiköstä ja siitä lausuntokierroksella esitettyjä huomioita. Muiden asioiden käsittelylle ei tässä vaiheessa ilmennyt tarvetta.

Keskusteltiin hankkeen aikataulusta. Ulkomaalaislain osuus on nyt lähetetty käännöstoimistoon. Kokouksessa käsiteltävä säilölain osuus olisi lähetettävä käännöstoimistoon vapun jälkeen, jotta hanke saataisiin eduskuntaan kevätkauden aikana. Liisa Vanhala oikeusministeriöstä huomautti, että laintarkastuksessa on tällä hetkellä erittäin kiireistä ja valmistelijoiden tulee varautua viivästyksiin. Kevätistuntokautta on sovittu jatkettavaksi elokuulle. Toisin sanoen elokuulla annetut hallituksen esitykset katsotaan kevätistuntokaudella annetuiksi. Todettiin, että pyritään pysymään aikataulussa ja välttämään hankkeen käsittelyn siirtymistä syyskaudelle.

Keskusteltiin säilökohtelulain kääntämisestä myös englannin kielelle. Todettiin, että epävirallinen käännös tällä hetkellä voimassa olevasta säilölaista on olemassa ja myöhemmässä vaiheessa voidaan pohtia englanninkielisen käännöksen tekemistä myös muutetusta laista. Useimmista ulkomaalaisia koskevista laeista epävirallinen englanninkielinen käännös tehdään, joka on hyödyllistä myös kansainvälisten vertailujen ja yhteistyön näkökulmasta.

2. Laki säilöön otettujen ulkomaalaisten kohtelusta ja säilöönottoyksiköstä lausunnoissa

Lausuntojen käsittelyssä päätettiin seurata Suvi Tiaisen tekemää ja työryhmäläisille etukäteen jakamaa koontia merkittävimmistä säilölakiin liittyvistä huomioista lausunnoissa.

Poliisin pidätystiloihin sijoitettuihin sovellettava laki: 1 § Lain tarkoitus

Oikeusministeriö on lausunnossaan perustuslakivaliokunnan linjaukseen (PeVL 54/2001 vp) viitaten kommentoinut, että ehdotuksessa olisi syytä tarkemmin määritellä, mitä säännöksiä poliisin pidätystiloihin sijoitettuihin säilöön otettuihin sovelletaan. Keskusteltiin tarkemman määrittelyn ongelmallisuudesta, koska Poliisihallitus on muistiossaan todennut, että tarkka säätäminen on asiassa hankalaa pidätystilojen rakenteellisten eroavaisuuksien vuoksi. Suvi Tiainen oli valmistellut kohtaan lisäperusteluja tämän Poliisihallituksen muistion pohjalta.

Liisa Vanhala oikeusministeriöstä kommentoi, että kohdasta saatetaan huomauttaa uudestaan myöhemmässä vaiheessa, mutta kyseessä ei ole lain säätämisjärjestykseen vaikuttava asia. Vanhalan mukaan ehdotettu perustelujen laajennus, jossa tuodaan esiin poliisin pidätystilojen erilaisuus, on jo parempi kuin aikaisempi muotoilu. Keskusteltiin siitä, että kyseiset poliisin pidätystilat on ensisijaisesti tarkoitettu tutkintavankien säilyttämiseen ja ulkomaalaislain nojalla säilöön otettuihin sovellettavien säännösten tarkentaminen voisi käytännössä tarkoittaa sääntelyn yhdenmukaistamista eli tilanteen tiukentumista säilöön otettujen osalta, koska tällöin lähtökohtana olisivat varustelutasoltaan ja resursseiltaan heikoimmat poliisin pidätystilat.

Todettiin, että pykälän kolmas momentti, jossa puhutaan kansainvälistä suojelua hakevista, tulee suoraan vastaanottodirektiivistä ja se tulee voimaan saattaa kansallisessa lainsäädännössä. Keskusteltiin tarpeesta selventää termiä 'kansainvälisen suojelun hakija' niin, että kohdan sääntely rajataan koskemaan ainoastaan sitä ryhmää, johon direktiivin vaatimukset kohdentuvat. Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että vastaisuudessa kansainvälistä suojelua hakevia ei voitaisi enää sijoittaa poliisin pidätystiloihin, paitsi tilanteissa jossa kansainvälisen suojelun hakija on saanut hakemukselleen kielteisen päätöksen sekä maasta poistamispäätöksen. Pohdittiin, että pykälän kolmas kohta voi olla poliisin käytäntöjen kannalta ongelmallinen, mutta todennäköisesti nämä tilanteet jäävät hyvin marginaalisiksi. Päätettiin, että kohdan perusteluja selvennetään. POHA lupasi selvittää, miltä osin voimassa oleva putkalaki täyttää direktiivin 10 artiklan vaatimukset vastaanotto-olosuhteista.

3 a § Säilöönottoyksikön järjestyssääntö

Metsälän vastaanottokeskukselta on saatu luonnos siitä, millainen 3 a §:ssä ehdotettu järjestyssääntö tulisi olemaan. Luonnos jaettiin osallistujille. Pykälää on kommentoitu muun muassa Maahanmuuttoviraston ja Amnestyn lausunnoissa. Järjestyssääntöä on pidetty liian väljästi määriteltynä ja sääntelyyn on kaivattu tarkennuksia. Amnestyn mukaan Maahanmuuttovirastolle annetut oikeudet ovat perustuslain 2 §:n vastaisia.

Liisa Vanhala kommentoi, että järjestyssäännöllä voidaan antaa lakia täsmällisempiä määräyksiä, joilla säädetään lain kehikon sisäisistä yksityiskohdista. Todettiin, että pykälä voidaan säilyttää tällaisenaan, mutta perusteluja on täsmennettävä. Lausunnoissa esitettyihin kysymyksiin on olemassa vastauksia, joita voidaan lisätä pykälän perusteluihin.

Keskusteltiin Amnestyn ehdotuksesta liittyen muiden toimijoiden kuten järjestöjen kuulemiseen järjestyssäännön laatimisvaiheessa. Todettiin, että tällainen sääntely lain tasolla olisi varsin poikkeuksellista ja voisi tuoda käytäntöön jäykkyyttä. Huomautettiin, että normaali laillisuusvalvonta toimii myös tässä kohtaa, ja että toiminnan läpinäkyvyyttä järjestöjen suuntaan on ylläpidetty ja on jatkossakin tärkeää ylläpitää.

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on lausunnossaan kysynyt, mitä tarkoitetaan provosoivalla pukeutumisella. Todettiin, että tätä ja myös muita kohtia voidaan avata lisää perusteluissa. Sovittiin, että Suvi Tiainen tekee esityksestä version, joka sisältää tarkennuksia kaipaavat lainkohdat ja työryhmä voi lisätä tähän versioon perusteluja.

3 b § Säilöön otetun ulkomaalaisen käytös

Maahanmuuttovirasto on lausunnossaan kaivannut säilöön otetun käytökseen ja käskyjen antamiseen liittyvän kohdan avaamista perusteluissa. Johanna Räty Maahanmuuttovirastosta tarkensi, että Maahanmuuttovirasto kaipaa perusteluihin täsmennyksiä liittyen siihen, mikä on huonoa tai vaaraa aiheuttavaa käytöstä. Todettiin, että perusteluihin voidaan lisätä esimerkkejä. Sovittiin, että Pekka Nuutinen Metsälän vastaanottokeskuksesta lähettää työryhmälle joitakin esimerkkejä, joista voidaan katsoa perusteluihin soveltuvat.

Johanna Räty huomautti, että kohdan perusteluissa olisi viitattava myös voimankäyttöön, jonka lisäyksistä on säädetty esityksen myöhemmissä pykälissä. Pohdittiin, että perusteluihin voidaan lisätä maininta myös voimankäytöstä ja tähän liittyen myös suhteellisuusperiaatteesta.

5 § Oikeuksista ja velvollisuuksista ilmoittaminen

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on lausunnossaan ehdottanut, että oikeuksista ilmoittaminen kirjattaisiin asianmukaisella tavalla. Pykälään voitaisiin tämän ehdotuksen perusteella lisätä, että säilöön otettu vahvistaa tietojen saamisen allekirjoituksellaan, ja jos säilöön otettu ei suostu allekirjoittamaan, kaksi säilöönottoyksikön virkamiestä voi omalla allekirjoituksellaan vahvistaa tietojen antamisen. Todettiin, että tällä hetkellä poliisin tai säilöönottoyksikön käytäntöihin ei kuulu vastaavan kuittauksen ottaminen. Keskusteltiin käytännöistä säilöönottoyksikössä säilöön otettavan saapuessa ja todettiin, että tällainen tiedonannon kuittaus voitaisiin hyvin hoitaa tässä yhteydessä, esimerkiksi samalla kuin henkilö allekirjoittaa omaisuusluettelon säilöönottoyksikköön tuomistaan tavaroista. Pohdittiin myös allekirjoitettavan paperin dokumentaatiota ja paperien sähköisen arkistoinnin aiheuttamaa lisätyötä. Todettiin, että oleellista on, että ulkomaalaislaissa säilöönottopäätöksen tiedoksiannosta on säädetty samalla tavalla, ja päätettiin, että katsotaan kohtaa vielä myöhemmin uudestaan.

Amnesty on lausunnossaan huomauttanut, että vastaanottodirektiivin mukainen muotoilu tietojen antamisesta "kielellä, jota hänen voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän" on heikennys aikaisempaan muotoiluun verrattuna. Päätettiin pysyä direktiivin muotoilussa, joka vastaa paremmin käytäntöä ja joka otettiin myös ulkomaalaislakiin.

Vierailut: 6 § Vierailut ja yhteydenpito-oikeus, 15 § Tapaamisten valvonta ja rajoittaminen

Oikeusministeriö on lausunnossaan huomauttanut perustuslakivaliokunnan linjaukseen (PeVL 54/2001 vp) viitaten, että asianajajan kieltäytyminen turvatarkastuksesta ei voi olla peruste tapaamisen epäämiselle, vaan ainoastaan tapaamisen järjestämiselle valvotuissa tai erityisen valvotuissa olosuhteissa. Todettiin, että henkilöllisyyden tarkastaminen on edellytys säilöönottoyksikköön pääsemiselle myös kyseisen pykälän ensimmäisessä momentissa tarkoitettujen muiden kuin yksityishenkilöinä vierailevien henkilöiden osalta. Päätettiin, että lisätään kohtaan, että näiden henkilöiden osalta "turvatarkastuksesta kieltäytyminen voi merkitä tapaamista valvotuissa tai erityisvalvotuissa olosuhteissa". Valvotut ja erityisvalvotut olosuhteet on määritelty 15 §:n viimeisessä momentissa.

Amnesty on lausunnossaan vaatinut 6 a §:n mukaista vierailuoikeutta myös poliisin ja rajavartiolaitoksen tiloihin vastaanottodirektiivin 10 artiklan kolmannen kohdan perusteella. Todettiin, että pääsyrajoituksia voidaan direktiivin perusteella ottaa käyttöön ja tähän voitaisiin viitata kohdan perusteluissa. Huomautettiin, että Amnesty on nostanut asian esiin myös viime syksynä eduskunnan käsitellessä Schengenin rajasäännöstöön ja paluudirektiiviin liittyvää esitystä, joten myös eduskuntakäsittelyn yhteydessä kysymyksiin on valmistauduttava vastaamaan. Pohdittiin, että perusteluja vierailuoikeuden rajauksille voitaisiin lisätä poliisivankilan käytäntöihin liittyen. Sovittiin, että Poliisihallituksen Matti Högman lähettää kohtaan lisää perusteluja vapun jälkeen.

Joni Länsivuori sisäministeriön poliisiosastolta nosti esiin äskettäin alkaneen hankkeen poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta annetun lain (putkalaki) muuttamisesta. Kyseisessä hankkeessa käsitellään poliisin säilyttämien henkilöiden sähköiseen viestintään ja puhelimen käyttöön liittyviä oikeuksia ja hankkeen näistä osista voitaisiin katsoa mallia myös tähän esitykseen. Keskusteltiin Amnestyn esiin nostamista kysymyksistä liittyen poliisivankilaan sijoitettuihin ulkomaalaisiin. Pohdittiin, olisiko näihin henkilöihin liittyviä säännöksiä syytä käsitellä kyseisessä hankkeessa, kun nämä henkilöt mainitaan myös laissa poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta. Todettiin, että poliisin käytäntöjen kannalta on selkeintä, jos kaikkiin pidätystiloissa oleviin sovelletaan samaa lakia. Pohdittiin, voitaisiinko poliisin tiloihin sijoitettujen säilöön otettuihin sovellettavat säännökset jättää putkalain muutoshanketta hoitavan työryhmän valmisteltavaksi. Todettiin kuitenkin, että putkalain muutoshanke olisi tarkoitus päättää jo tänä syksynä eikä hankkeeseen siis ole tarkoitus ottaa kovin laajoja uudistuksia. Hanketta valmistelevat poliisiosaston Marko Meriniemi ja Keijo Suuripää yhteistyössä Poliisihallituksen kanssa.

Puhelimen käyttö: 7 § Puhelimen ja muiden sähköisten viestintä- ja tallennelaitteiden käyttö, 17 § Puhelimen käytön rajoitukset

Oikeusministeriö on lausunnossaan ehdottanut, että oikeudesta puhelimen käyttöön ja puhelimen käytön rajoituksista säädettäisiin samassa pykälässä. Oikeusministeriö on myös huomauttanut, että viranomaistoiminnan häiriöttömyys ei ole riittävä peruste puhelimen käytön kieltämiselle. Lisäksi Rajavartiolaitos on huomauttanut maassa oleskelun edellytysten selvittämisen lisäämisestä pykälään. Todettiin, että tämä on tärkeä tekninen huomautus ja muotoilu on tarkastettava myös muista pykälistä.

Sovittiin, että muutetaan pykälää niin, että kieltämisen sijaan puhutaan puhelimen käytön rajoittamisesta. Liisa Vanhala oikeusministeriöstä huomautti, että 7 §:n ensimmäisessä momentissa olisi syytä erottaa oikeus puhelimen käyttöön ja käytön rajoituksiin erillisiin virkkeisiin. Keskusteltiin myös 17 §:n sisällön siirtämisestä 7 §:ään, jolloin 17 § jäisi kokonaan pois. Pohdittiin, olisiko kohdassa syytä säätää tarkemmin, kuka tekee päätöksen puhelimen käytön rajoittamisesta säilöönottoyksikössä.

9 § Poliisin tiloihin sijoittaminen

Amnesty on ottanut lausunnossaan esiin CPT:n suosituksen, jonka mukaan säilöön otettuja koskevan lain 9 §:n toisessa momentissa mainittuihin tilanteisiin vastaamiseksi voisi ja tulisi löytää asianmukaisia tapoja säilöönottoyksikön sisältä. Todettiin, että perusteluihin voitaisiin lisätä maininta siitä, että suositus on huomioitu. Käytännössä tällä hetkellä käytössä olevien tila- ja henkilökuntaresurssien vuoksi poliisin tiloihin sijoittaminen on säilytettävä mahdollisuutena. Tällä myös turvataan säilöönottoyksikön sosiaalityön arvomaailmaan pohjautuva toiminta.

11 § Majoitus ja huolenpito

Muun muassa Amnesty on kaivannut perusteluihin täydennystä siitä, mitä säännöllinen seuranta ja tukitoimet tarkoittavat käytännössä. Todettiin, että kohdan perusteluissa on vielä puutteita ja näitä perusteluja täydentämällä voidaan helpottaa tulevaa eduskuntakäsittelyä ja edesauttaa hankkeen läpimenoa. Joutsenon vastaanottokeskukselta luvattiin lähettää perusteluun sopivaa tietoa tilojen tarjoamiin mahdollisuuksiin ja yksikön henkilökunnan osaamiseen liittyen. Todettiin, että tukitoimia ei ole vielä kovin tarkasti suunniteltu, koska niiden toteuttaminen riippuu lain muotoilusta. Haavoittuvassa asemassa olevista perusteluihin voitaisiin lisätä maininta yksilöllisestä arvioinnista ja tämän osalta voitaisiin katsoa myös mitä CEAS-hankkeessa on pohdittu direktiivin vaatimuksista haavoittuvien tarpeisiin vastaamisessa sekä mitä haavoittuvassa asemassa olevien turvapaikanhakijoiden asemaan keskittyneessä HAPKE-hankkeessa on kehitetty.

14 § Toimintakyvyn tukeminen

Useissa lausunnoissa on viitattu lasten koulunkäyntimahdollisuuteen. Pohdittiin, kuinka asia huomioidaan perusteluissa. Säilöönotto pyritään etenkin lasten kohdalla lähtökohtaisesti pitämään mahdollisimman lyhytkestoisena ja rajaamaan maastapoistamistilanteisiin. Käytännössä voi olla, että lapset joutuvat viettämään säilöönottoyksikössä myös pidempiä aikoja. Pohdittiin, olisiko säilöönottoyksiköissä mahdollista järjestää ohjattua toimintaa lapsilla muutaman tunnin ajaksi päivässä. Antti Jäppinen Joutsenon vastaanottokeskuksesta kertoi, että yhdeksi Joutsenon säilöönottoyksikön ydintoiminnaksi on kaavailtu lapsille suunnattua, ohjattua ryhmätoimintaa. Päivittäisen toiminnan järjestäminen voi olla hankalaa esimerkiksi viikonloppuisin, joten muotoilu voisi olla esimerkiksi "säännöllistä". Todettiin, että opetuksen järjestäminen on vaikeaa, koska perheiden säilöönottoajat ovat yleensä lyhyitä eikä säilöönoton kestoa tiedetä ennalta. Lapsille sopivaksi räätälöity ohjattu toiminta säilöönottoyksiköissä toimisi koulunkäynnin korvikkeena ja tukisi myös lasten vanhempien jaksamista.

Keskusteltiin vastaanottokeskuksissa olevien lasten koulunkäynnistä ja koulunkäynnin jatkumisesta tilanteissa, jossa lapsi siirretään säilöönottoyksikköön. Käytännössä Joutsenon vastaanottokeskuksessa lapset pystyvät aloittamaan koulunkäynnin kunnan ylläpitämässä koulussa aikaisintaan viikon tai kahden kuluttua keskukseen saapumisesta, mutta muissa keskuksissa ajat saattavat olla myös pidempiä, eikä esimerkiksi transitkeskuksissa ole edes tarkoituksenmukaista järjestää koulupaikkaa. Todettiin, että vaikka Joutsenossa tilat tulevat säilöönottoyksiköissä olemaan perheiden tarpeisiin sopivat, voi perheiden kohdalla parempana menettelynä pitää, että vain toinen vanhemmista sijoitetaan säilöönottoyksikköön ja muu perhe vastaanottokeskuksen puolelle. Tällöin lapset voisivat jatkaa koulunkäyntiä.

Sovittiin, että Joutsenon vastaanottokeskus täydentää perusteluja lapsille järjestettävän toiminnan kuten ulkoilun ja ryhmätoiminnan osalta ja toimittaa täydennykset vapun jälkeen. Todettiin, että esityksessä tulisi huomioida lasten säilöönotto-olosuhteiden parantamisesta aiheutuvat taloudelliset vaikutukset.

11 a § Omaisuuden hallussapito, varastointi ja palauttaminen, 22 a § Kielletyt esineet ja aineet

Oikeusministeriö on lausunnossaan ehdottanut sääntelyn täydentämistä vankeuslain säännöksillä. Pohdittiin, tuleeko pykälästä näillä lisäyksillä liian pitkä. Liisa Vanhala tarkensi, että oikeusministeriön lausunnon taustalla on ajatus siitä, että lainsäädäntö olisi yhdenmukainen vankeuslain kanssa ja ehdotti, että 11 a § voitaisiin jakaa kahteen osaan 11 a § ja 11 b §. Omaisuuden luettelointia pidettiin hyvänä lisäyksenä, mutta todettiin, että perusteluissa on täsmennettävä luetteloinnin koskevan ei vähäiseksi luokiteltavaa omaisuutta. Pykäläjaottelun muutos sovittiin katsottavaksi myöhemmin.

Oikeusministeriö on ehdottanut kahta erilaista muotoilua omaisuuden vahingoittamiseen soveltuvaan omaisuuteen liittyen. Työryhmä kannatti vankeuslain muotoilua "joka erityisesti soveltuu omaisuuden vahingoittamiseen" vastaanottolain muotoilun sijaan. Huomautettiin, että 22 a §:n viidennessä kohdassa on tekninen muotoilullinen virhe, kohtaan on lisättävä "joka on".

13 § Terveyden- ja sairaanhoito

Säilöön otettujen terveydenhuollon järjestäminen on noussut esiin useissa lausunnoissa. Keskusteltiin tarpeesta avata terveydenhuoltoon liittyviä käytäntöjä perusteluissa. Muun muassa Amnesty on nostanut terveystarkastukset esiin aikaisemminkin, mutta eduskunnan oikeusasiamies ei ole kommentoinut tilannetta. Pohdittiin, että tälläkin hetkellä asiakkaat pääsevät halutessaan lääkäriin eikä terveystarkastuksista voida tehdä pakollisia. Todettiin, että vähemmistövaltuutettu seuraa tilannetta ja raportoi asiasta tarpeen vaatiessa eduskunnalle.

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on nostanut lausunnossaan esiin potilastietojen salassapitoon liittyvät asiat ja tarpeen henkilökunnan perehdytykselle. Lausunnossa todetaan, että vankiloissa lääkkeitä jakavat vartijat eivät lain mukaan saa tietää vankien lääkitystä. Antti Jäppinen totesi, että henkilökunnan ei tarvitse tietää mitä lääkkeitä he jakavat eikä lausunto tuota käytännön kannalta ongelmia säilöönottoyksikössä. Vastaanottokeskusten käytäntö vastaa oikeusasiamiehen suosittelemaa käytäntöä. Keskusteltiin henkilökunnan asianmukaisesta perehdytyksestä ja todettiin, että terveydenhuollon ammattihenkilöstön tulisi vastata perehdytyksestä lääkkeiden jakoon ja vastaaviin prosesseihin. Sovittiin, että Metsälän ja Joutsenon vastaanottokeskuksilta saadaan kohtaan lisäperusteluja.

22 b § Erityistarkastus

Oikeusministeriö on lausunnossaan huomauttanut, että erityistarkastusta koskeva säännös on muotoiltava vankeuslain tapaan niin, että erityistarkastuksen suorittaminen kytkeytyy ehdotettua konkreettisempaan vaaraan. Liisa Vanhala täsmensi, että kyse on sääntelyn yhdenmukaisuudesta muun lainsäädännön kanssa. Sovittiin, että kohtaa tarkennetaan lisäämällä "uhkaavan vakavan vaaran torjumiseksi".

14 § Toimintakyvyn tukeminen

Palattiin 14 §:ään, johon liittyen Lastensuojelun Keskusliitto oli toivonut viittausta lastensuojelulakiin. Todettiin, että tällä hetkellä ei ole mahdollista lähteä lisäämään näitä viittauksia.

Keskusteltiin ulkoilumahdollisuuksista säilöönottokeskuksissa. Lausunnoissa on huomautettu, että tunnin ulkoiluaika on varsinkin lapsille liian vähäinen. Antti Jäppinen totesi, että käytännössä Joutsenon ulkoilumahdollisuudet tulevat olemaan vähintäänkin Metsälän yksikköä vastaavat. Lapsia varten on suunniteltu esimerkiksi hiekkalaatikkoa. Lisäksi liikuntasalin käyttö voidaan tapauskohtaisesti mahdollistaa lasten ja perheiden käyttöön niin, että toinen vanhemmista tulee lasten mukaan ja kulku liikuntasaliin tapahtuu ohjatusti kameravalvottua reittiä pitkin.

Huomautettiin, että jo nyt Metsälässä tarjotaan säädeltyä enemmän mahdollisuuksia ulkoiluun.

Rekisterit: 5 a luku

Todettiin, että rekistereihin liittyviä pykäliä on jo katsottu yhdessä tietosuojavaltuutetun kanssa ja niitä tullaan tarkastelemaan vielä oikeusministeriön kanssa. Tässä vaiheessa näistä kohdista ei ollut enempää keskusteltavaa.

Voimankäyttö: 35 § Voimakeinojen ja voimankäyttövälineiden käyttö, 24 § Toimenpiteiden kirjaaminen

Oikeusministeriö on esittänyt, että voimankäyttöä ja voimankäyttövälineitä koskevan koulutuksen tarkemmasta sisällöstä tulisi ottaa lakiin asetuksenantovaltuus. Liisa Vanhala tarkensi, että voimankäyttöön liittyvä koulutus voi nousta esiin eduskunnan käsittelyssä ja siksi pykälän osalta kannattaa vielä pohtia, tiedetäänkö koulutuksen sisällöstä jotain, jolla kohtaa voitaisiin täsmentää.

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on lausunnossaan ehdottanut voimankäyttöoikeuden rajaamista koulutuksen saaneeseen vartijahenkilökuntaan. Antti Jäppinen huomautti, että Joutsenon henkilökunnan osalta ei tulla tekemään tällaisia henkilöstönimikkeiden rajauksia vaan kaikki toimeenpanevat työntekijät tulevat olemaan nimikkeeltään ohjaajia. Todettiin, että 36 §:ssä henkilöstö määritetään virkasuhteessa olevaksi ohjaus- ja valvontatehtäviä hoitavaksi henkilöiksi ja tämän suuntainen rajaus olisi hyvä sisällyttää pykälään. Huomautettiin, että voimankäytön edellytyksenä on jonkin tehtävän suorittaminen ja paniikkitilanteissa voimankäyttö voidaan perustella hätävarjelulla. Perusteluihin voidaan täsmentää, että voimankäyttöoikeus on niitä erityistilanteita varten, joissa odotetaan poliisin paikalle saapumista ottaen huomioon, että Joutsenon säilöönottoyksikössä poliisin vastausaika voi olla Metsälän yksikköä pidempi. Sovittiin, että pohditaan asetuksenantovaltuutusta myöhemmässä vaiheessa.

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on esittänyt, että voimankäyttötilanteet kirjattaisiin. Työryhmä piti tätä hyvänä ehdotuksena. Päätettiin, että 24 §:ään lisätään "voimakeinojen käytöstä".

4. Aikataulu

Sovittiin, että tiistaina 29.4. klo 9–12 pidetään epävirallinen työryhmän kokous (Vuorikatu 20, kh Direktiivi), jossa keskustellaan ainakin järjestyssääntöön ja rekistereihin liittyvistä pykälistä ja perusteluista.

5. Muut asiat

Ei ollut muita asioita.

6. Kokouksen päättäminen

Puheenjohtaja päätti kokouksen klo 14.08

Jakelu	Työryhmän jäsenet ja varajäsenet
Tiedoksi	Ministeri Räsänen Valtiosihteeri Nahkala Kansliapäällikkö Nerg Erityisavustajat Andersson ja Falk MMO esittelijät