TUKIRYHMÄN KOKOUS

Aika		maanantai 12.9.2005 klo 10.00 - 12.00

Paikka		KTM, Ratakatu 3, 5.krs, auditorio

Osallistujat		SÄVY; Antti Neimala (pj), Liisa Lundelin-Nuortio, Jonna Sjögrén (siht.)

Eduskunta; Tuula Kulovesi
EK; Antti Maijala
KiVi; Liisa Vuorio
KTM; Marjaana Aarnikka
LVM; Laura Vilkkonen
MTK; Vesa Malila
OM; Kirsi Kuuttiniemi, Jyrki Jauhiainen
PT; Ilpo Suoniemi	
STM; Kai Kullaa
SY; Jarkko Soikkeli
TM; Tarja Kröger
VM; Petri Malinen
VTV; Juho Nurminen

1	Kokouksen avaus
Puheenjohtaja avasi kokouksen.
2	Komission uudet vaikutusarviointiohjeet
Kokouksen alussa esiteltiin 15.6.2005 voimaan tulleet komission uudet vaikutusarviointiohjeet.

Ohje on EU:n komission sisäinen ohje sen virkamiehille ja sitä on tarkoitus käyttää kaikissa työohjelman hankkeissa. Ohjeeseen on integroitu kaikki vaikutusalueet (taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset) kuitenkin niin, että jokaiselle vaikutusalueelle on omat kysymyksensä. Uudessa vaikutusarviointiohjeessa painotetaan entistä enemmän sääntelyn vaihtoehtojen tarkastelua. Samoin kilpailukyky- ja taloudelliset vaikutukset on huomioitu aiempaa paremmin. Vastuu vaikutusarvioinnista on komission säädöshankkeesta vastuussa olevalla yksiköllä, mutta komission pääsihteeristön ja ko. pääosaston vaikutusarviointiyksikkö tukee prosessia. Vaikutusarvioinnissa tulisi myös koko ajan kuulla sidosryhmiä sekä tarvittaessa käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita.

Asiasta käytiin lyhyt keskustelu, jossa todettiin mm. se rakenteellinen ero EU-valmistelussa verrattuna kansalliseen säädösvalmisteluun, että komissiossa ei käytetä meidän järjestelmällemme tyypillisiä työryhmiä, toimikuntia ja komiteoita, joissa sidosryhmienkin edustajat ovat suoraan mukana. Todettiin myös, että vaikutusarviointien ja roadmapsien (alustavat vaikutusarvioinnit) julkisuus lisää komission valmistelun läpinäkyvyyttä.

Kokouksessa aiheesta esitetyt kalvot toimitetaan pöytäkirjan mukana tukiryhmän jäsenille.
3	Kansainvälisten selvitysten jatkaminen
Loppuvuoden aikana SÄVY-hankkeessa tutustutaan komission, Iso-Britannian, Ruotsin ja Hollannin yritysvaikutusarviointijärjestelmiin. Tarkoituksena on saada tietoa nimenomaan yritysvaikutusarvioinnin käytännön kokemuksista ja järjestelyistä.

Jokaisessa kohteessa vieraillaan paikallisessa paremman sääntelyn yksikössä tai vastaavassa sekä paikallisissa elinkeinoelämän järjestöissä. Matkoille lähdetään virkamieskokoonpanoilla. Matkoista raportoidaan tukiryhmälle.
4	Yrityspaneelien hyödyntäminen yritysvaikutusten arvioinnissa
Ennakkoon jaetun muistion pohjalta esiteltiin Tanskan yrityspaneelijärjestelmää. Paneelijärjestelmä on painottunut hallinnollisen taakan mittaamiseen, selvittämiseen ja vähentämiseen. Tällä hetkellä paneelijärjestelmän käyttö on Tanskassa murrosvaiheessa, sillä Tanskassa on parhaillaan käynnissä ns. SCM-mallin (Standard Cost Model) mukainen hallinnollisen taakan mittaamisprosessi.

Suomea ajatellen vastaavanlaista yrityspaneelijärjestelmää ei käydyssä keskustelussa pidetty sellaisenaan sopivana. Todettiin, että sopivampaa olisi jonkinlaisen yleispaneelin sekä tapauskohtaisten, räätälöityjen paneelien muodostaminen. Yleisesti todettiin, että jatkuvasti tai toistuvasti käytössä olevan paneeli voisi laskea kynnystä pyytää sidosryhmien kantoja vireillä olevissa hankkeissa. Paneelien yritysten kokoamisessa olisi sopivaa hyödyntää elinkeinoelämän järjestöjen sekä Tilastokeskuksen ja Verottajan tietokantoja.

Yhteenvetona käydystä keskustelusta päädyttiin siihen, että yrityspaneelien käyttöönoton valmistelua jatketaan. Tässä työssä hyödynnetään mm. pilottihankkeiden kokemuksia, sillä niissä on mahdollista testata myös paneelityyppisiä informaation hankkimismuotoja. Valmistelutyötä tehdään tiiviissä yhteistyössä elinkeinoelämän järjestöjen kanssa.
5	Koulutustoiminnan valmistelu
SÄVY-hankkeessa järjestettäväksi ajateltua koulutustarjontaa esiteltiin ennakkoon jaetun muistion pohjalta. Perusajatus on keskittää koulutus erityisesti yritysvaikutuksia omaavien hankkeiden parissa työskenteleville lainvalmistelijoille. Arvioidaan, että tällaisia olisi noin 50-100 henkeä. Sidosryhmät huomioidaan muun muassa käynnistämällä koko koulutusprosessi yleisellä, puolipäiväisellä seminaarilla. Muuten sidosryhmille tarjotaan koulutusta erikseen tilanteen mukaan.

Koulutuksen järjestämistä on jo pohjustettu keskustelemalla KTM:ssä kehittämis- ja koulutushenkilöiden kanssa. Myös muihin vaikutusarviointiohjeiden ministeriöihin ollaan yhteydessä mahdollisten yhteisten koulutusten osalta.

Käydyssä keskustelussa todettiin, että lainvalmistelijoiden koulutuksen tarve on ilmeinen. Lainvalmistelijoille olisi tärkeää saada läpi ajatus vaikutusarviointien tarpeellisuudesta. Käytännössä muut kuin kunkin hankkeen kannalta oleellisin vaikutusarviointi jäävät helposti resurssien puutteessa suorittamatta. Myöskin johdon sitouttamista huolehtimaan lainvalmistelijoiden käytännön mahdollisuuksista osallistua koulutukseen pidettiin tärkeänä. 

Keskustelussa mainittiin, että koulutuksen järjestämisen ja sisällön kannalta kannattaisi olla yhteydessä ministeriöiden sisäisiin lainvalmisteluverkostoihin samoin kuin HAUS:iin. Yleisesti toivottiin pitempijaksoista ja jatkuvaa, vuosittain toistettavaa koulutusta.

Koulutuksen sisällöstä todettiin, että taloudelliset vaikutukset olisi hyvä yhdistää koulutukseen mukaan ja niitä tulisi tarkastella laajemmin. Myös yritysvaikutusten erottamista taloudellisista vaikutuksista pidettiin hyvänä aiheena. Keskustelussa toivottiin, että koulutusten materiaaleja voisi hyödyntää kurssien jälkeen tai jos ei ole päässyt kurssille.

Yhteenvetona keskustelusta päätettiin jatkaa koulutustarjonnan valmistelua. Erikseen pohditaan, kuinka suunniteltua intensiivistä koulutusta voitaisiin suunnata myös sidosryhmien edustajille. 
6	Ministeriöiden muiden kuin pilottihankkeiden tuki
Muiden kuin pilottihankkeiden tuesta jaettiin tukiryhmälle tiedoksi muistio, jota oli jo käsitelty yhdessä ministeriöiden yhteyshenkilöiden kanssa. Muiden kuin pilottihankkeiden seurannassa käytetään HAREa ja ministeriöiden Internet-sivuja sekä pyydetään yhteyshenkilöitä täydentämään ministeriön hankelistaa. Tarkoituksena on seuloa tuen kohteeksi yritysvaikutukselliset hankkeet, joiden kanssa jatketaan hankekohtaisilla palavereilla. Laajempia yhteiskokouksia ei siis enää jatkossa ole tarkoitus järjestää.

Sidosryhmien osallistumisesta kuvattuun prosessiin sovitaan erikseen myöhemmin. Tavoitteena on edelleen, että ministeriöiden hankkeet ja niiden valmistelun yhteydessä suoritettavat toimenpiteet ovat avoimesti kaikkien tiedossa.
7	Pilottihankkeiden tilannekatsaus
Kokouksessa esiteltiin SÄVY-hanketta varten määriteltyjen pilottihankkeiden tilanteet. Pilottihankkeita on 11, jotka on vastuutettu SÄVY-hankkeen edustajien kesken. Listaus hankkeista ja tietoa niiden etenemisestä löytyy SÄVY-hankkeen Internet-sivuilta, www.ktm.fi/savy.
8	Muiden ajankohtaisten hankkeiden tilanne
Muiden ajankohtaisten hankkeiden – Parsa, Lainvalmistelun kansliapäällikköryhmä ja sen alatyöryhmät, Laita-hanke – tilanteet esiteltiin lyhyesti.
9	Muut asiat
SÄVY-hankkeen raportointia ollaan siirtämässä yritysneuvottelukuntaan, koska lainvalmistelun kansliapäällikköryhmän määräaika on virallisesti päättynyt. Muutos ei vaikuta tukiryhmän rooliin, eikä tehtäviin.

Todettiin, että sääntelyn vaihtoehdot tulevat jatkossa entistä vahvemmin keskusteluun ja SÄVY-hankkeenkin agendalle. Aiheesta jaetaan pöytäkirjan mukana Kirsi Kuuttiniemen Lainvalmistelun kansliapäällikköryhmää varten valmistelema dokumentti ’Sääntelyn vaihtoehtojen käytöstä Suomessa: esimerkkejä ministeriöistä’.
10	Seuraavien kokousten aikataulu
Seuraavat SÄVY-hankkeen tukiryhmän kokoukset pidettäneen lokakuun lopussa ja mahdollisesti ennen vuoden loppua. Tarkat ajankohdat päätetään myöhemmin.
11	Kokouksen päättäminen
Puheenjohtaja päätti kokouksen.

JAKELU	Tukiryhmän jäsenet ja varajäsenet

TIEDOKSI	kansliapäällikkö Erkki Virtanen