TUKIRYHMÄN 1. KOKOUS

Aika		18.3.2005, klo 9.30 - 12.00

Paikka		KTM, Ratakatu, auditorio

Osallistujat	SÄVY; Antti Neimala (pj), Liisa Lundelin-Nuortio, Jonna Sjögrén (siht.)

EK; Manne Airaksinen
ETLA; Pekka Ylä-Anttila
KiVi; Martti Virtanen / Liisa Vuorio
KKK; Pentti Mäkinen
KTM; Marja-Leena Rinkineva / Marjaana Aarnikka
LVM; Laura Vilkkonen
MTK; Matti Voutilainen
OM; Kirsi Kuuttiniemi
PT; Ilpo Suoniemi	
SAK; Matti Viialainen
STM; Erkki Rajaniemi
SY; Rauno Vanhanen / Jarkko Soikkeli
VATT; Jaakko Kiander / Aki Kangasharju
VM; Petri Malinen / Heikki Solttila
VTV; Juho Nurminen
YM; Elise Sahivirta

1	Kokouksen avaaminen
Puheenjohtaja avasi kokouksen.

Vastaisten kokousten varalta puheenjohtaja totesi, että kukin organisaatio voi itse päättää edustuksestaan ja koordinoida edustajien osallistumisen. Jos tilanne sitä edellyttää, on mahdollista lähettää kokouksiin useampi kuin yksi edustaja. Projektin näkökulmasta on suotavaa, että kaikki organisaatiot ovat mahdollisimman aktiivisesti mukana toiminnassa.
2	Esittelykierros
Käytiin läpi tiivis esittelykierros. Kierroksen kuluessa korostettiin, että SÄVY-hankkeen pääasiallisena tarkoituksena on toimia ministeriöiden tukena yritysvaikutusarviointien suorittamisessa.

3	Työsuunnitelman käsittely
Käytiin läpi hankkeen perusrakenne ja ydintehtävät pääpiirteittäin aiemmin toimitetun materiaalin perusteella. Esiteltiin suuntaviivat hankkeen kansainvälisten tehtävien hoitamiseksi ja käytiin läpi valmisteilla olevien Internet-sivujen aikataulu ja rakenne. Lyhyesti esiteltiin VATT:n rooli SÄVY-hankkeessa. Yhteistyöstä VATT:n kanssa on tehty erillinen sopimus.
Käydyssä keskustelussa todettiin, että SÄVY-hankkeen tärkeimmät tehtävät ovat lainvalmistelijoiden tukeminen sekä tarkoituksenmukaisten ja joustavien menettelytapojen löytäminen. Yleisinä kehittämistarpeina tuotiin esille muun muassa pidemmän aikavälin tarkastelun tarve. Ministeriöiden suunnitelmien tulisi olla avoimesti ja yhteismitallisesti esillä, ja hallituksen lainsäädäntöohjelman pitäisi kattaa kaikki keskeiset säädöshankkeet. Tällaiseen kehittämiseen pitäisi liittää lainvalmistelun resursseista huolehtiminen. 
Hankkeen resurssien osalta todettiin, että ne ovat varsin rajalliset ja että jokainen ministeriö on itse vastuussa arviointien tekemisestä ja teettämisestä. SÄVY-hanke ei voi suoraan rahoittaa tai toteuttaa hankekohtaisia arviointeja. Jokaista priorisoitavaa hanketta kohtaan annetaan kuitenkin räätälöityä tukea erikseen.
Vaikutusarviointien yhteensovittamisen todettiin olevan tarpeen. Kaikkia erillisiä arviointeja ei ole mahdollista toteuttaa nykyisten resurssien puitteissa, nykyisillä toimintatavoilla. Tässä yhteydessä katsottiin, että eri vaikutusarviointeja on joka tapauksessa syytä tarkastella yhtä aikaa, jotta käytännön työskentely on tarkoituksenmukaista. Selvänä pidettiin, että jatkossa on pyrittävä integroidumpiin ohjeisiin, mutta tässä vaiheessa lähdetään liikkeelle niiden ohjeiden pohjalta, jotka ovat voimassa. 
Erittäin tärkeänä kysymyksenä nostettiin esiin arviointien ajoitus. Vaikutusten arvioinnin on tapahduttava silloin, kun vaihtoehdot ovat vielä avoinna. Tämän jälkeen vaikutusarvioinnin mielekkyys on kyseenalainen. Keskustelussa mainittiin esimerkkejä eri vaiheessa olevista hankkeista, joiden arviointiinkin on suhtauduttava eri tavalla: oikeusministeriön osakeyhtiölakihanke on varsin pitkällä ja vaihtoehdot on jo valittu; oikeusministeriön ryhmäkannehankkeessa taas vaihtoehdot ovat auki ja niiden vaikutuksia pitäisi selvittää avoimesti; liikenne- ja viestintäministeriön taksiliikenteen lupajärjestelmää uudistaneessa työryhmässä teetettiin ulkopuolinen vaikutusarvio, joka jäi kuitenkin riittämättömäksi. 
Yksittäisenä kommenttina huomautettiin, että vireillä olevissa hankkeissa vaikutuksista näkemyksiä esittävät tahot puhuvat usein ahtaasti omasta näkökulmastaan, jolloin yleinen näkökulma jää vajaaksi. Osaavia ja luotettavia, objektiivista tietoa tarjoavia konsultteja ja muita asiantuntijoita on vaikea löytää. Oman haasteensa esimerkiksi hankkeiden kilpailuvaikutusten arvioinnille asettaa, että uudistusten tavoitteet ovat poliittisia, kun taas argumentit ja käytännön vaikutukset ovat taloudellisia. 
Vuoden 1999-ohjeesta keskusteltaessa todettiin, että sitä päivitetään, mikäli ja kun SÄVY-hankkeen edetessä siihen ilmenee tarvetta. Hankkeen alkuvaiheessa tärkeämpää on kuitenkin ohjeen käytäntöön saattaminen kuin sen teoriapohjalta tapahtuva päivitys.
Kansainvälisistä tehtävistä käydyssä lyhyessä keskustelussa painotettiin tarvetta rajata toiminta nimenomaan yritysvaikutusten arviointijärjestelmiin, eikä vaikutusarviointeihin laajemmin. Lisäksi todettiin olevan syytä harkita Saksaa Norjan asemasta tarkemman maakohtaisen selvityksen kohteeksi. Saksaa koskevan huomautuksen ohella Hollanti nousi esiin maana, jonka käytäntöihin on syytä perehtyä erityisen huolellisesti. 
Internet-sivujen rakennetta käsiteltäessä kiinnitettiin huomiota mahdollisiin maksullisiin/luottamuksellisiin asiakirjoihin. Niistä todettiin, että projektiryhmä vastaa siitä, ettei luottamuksellisia dokumentteja levitetä epäasiallisesti hankkeen kautta. Tukiryhmän jäsenille informaatiota voidaan jakaa normaalien pelisääntöjen puitteissa. Hyvänä potentiaalisena tiedonlähteenä mainittiin mm. harmaan talouden torjuntaan keskittyvä projekti.
4	Muiden ajankohtaisten hankkeiden tilannekatsaus
Esiteltiin lyhyesti muut käynnissä olevat säädösvalmistelun kehittämiseen liittyvät hankkeet, lainvalmistelun kansliapäällikköryhmä, SÄKE-ryhmä, vaikutusarvioinnin tuen pilottihanke sekä valmisteilla oleva paremman sääntelyn hanke. Kalvopohjat alustuksista ovat muistion liitteenä.
Katsauksen yhteydessä käydyssä keskustelussa todettiin muun muassa, että liikkeelle on lähdössä myös hanke, jonka tarkoituksena on kehittää ministeriöiden tietopalvelua tukemaan lainvalmistelua nykyistä tehokkaammin.
5	Muut asiat
Hallituksen lainsäädäntöohjelmasta käydyssä keskustelussa hyväksyttiin esitetty toimintapa eli ad hoc-pohjainen ohjelmaluonnoksen hankkeiden alustava läpikäynti yhdessä elinkeinoelämän edustajien kanssa. Pilottihankkeiden valintaa silmälläpitäen esitettiin ajatus siitä, että ainakin yksi hanke olisi jo toteutettu. Siten voitaisiin arvioida menettelyä jälkikäteen ja mallintaa kokemuksia hyödyttämään muita, vielä vireillä olevia hankkeita. Mahdollisena kohteena esitettiin osakeyhtiölain kokonaisuudistusta. Sekä tätä lähestymistapaa että OYL:n tarkempaa analysointi pidettiin kannatettavina esityksinä. 
Lainsäädäntöohjelmasta todettiin, että yhtenä vaihtoehtona on ollut esillä lainsäädäntöohjelman hankkeiden rajaamista niihin säädöshankkeisiin, jotka perustuvat hallitusohjelmaan. Tätä ajatusta vastustettiin vahvasti. Todettiin, että lainsäädäntöohjelmaan tulisi ottaa kaikki keskeiset hankkeet mukaan, huolimatta siitä ovatko ne mukana hallitusohjelmassa tai hallituksen strategia-asiakirjassa. Valittavien pilottihankkeiden osalta pidettiin erityisen tärkeänä sitä, että pilottien joukosta löytyy riittävän monen ministeriön ja myös EU-lähtöisiä hankkeita. Samoin joukossa pitäisi olla eri aikavaiheessa olevia hankkeita. Yleinen linja pitäisi olla horisontaalinen, mutta joitakin yksittäisiä muitakin, enemmän toimialakohtaisia tai muuten rajattuja hankkeita voisi olla mukana.
6	Seuraavien kokousten aikataulut ja agendat
Sovittiin, että kokouksen pöytäkirja toimitetaan sähköpostitse nopeaan tarkastukseen kokouksessa olleille ja toimitetaan sitten hankkeen Internet-sivuille.

Sovittiin, että seuraava tukiryhmän kokous pidetään viikolla 21. Tarkempaan päivään palataan myöhemmin.

Sovittiin, että tulevissa kokouksissa käsitellään yleensä yhdestä kahteen teemaa. Seuraavan kokouksen teemoiksi hahmoteltiin kansainvälisen katsauksen tarkempaa käsittelyä ja Internet-sivuille vietävää yritysdataa. Tukiryhmän jäsenille esitettiin toivomus tehdä aloitteita teemoista, joita halutaan käsitellä tukiryhmän kokouksissa.

Ennalta määriteltyjen teemojen käsittelyn ohessa kaikissa tukiryhmän kokouksissa sovittiin käytäväksi läpi ministeriökohtaisten ja muiden säännönmukaisten palaverien keskeiset johtopäätökset sekä pilottihankkeiden ajankohtainen tilanne. Yksittäisistä hankkeista todettiin lisäksi, että on mahdollista ottaa käsittelyyn yksittäisiä säädöshankkeita koskevia kysymyksiä, joita voidaan selvittää yhdessä asianomaisen ministeriön kanssa. Hankkeiden substanssin tarkempi käsittely tukiryhmässä ei kuitenkaan ole tarkoituksenmukaista. 
7	Kokouksen päättäminen
Puheenjohtaja päätti kokouksen.

LIITTEET		Alustusten kalvomateriaali