TUKIRYHMÄN KOKOUS

Aika		torstai 26.5.2005 klo 12.30 – 15.30

Paikka		KTM, Ratakatu 3, 5.krs, auditorio

Osallistujat		SÄVY; Antti Neimala (pj), Liisa Lundelin-Nuortio, Jonna Sjögrén (siht.)

Eduskunta; Tuula Kulovesi
EK; Antti Maijala
KiVi; Liisa Vuorio
KKK; Leena Linnainmaa
KTM; Marja-Leena Rinkineva
MTK; Vesa Malila
OM; Pekka Nurmi / Jyrki Jauhiainen
PT; Ilpo Suoniemi	
SAK; Sinikka Näätsaari
STM; Kai Kullaa
SY; Jarkko Soikkeli
TM; Tarja Kröger
VATT; Jaakko Kiander
VM; Markku Puumalainen / Ilkka Harju
VNK; Sirpa Kekkonen
VTV; Arto Seppovaara
YM; Elise Sahivirta

1	Kokouksen avaaminen
Puheenjohtaja avasi kokouksen.

Kokouksen alussa käytiin pikainen esittelykierros. Muistutuksena todettiin, että avoimen tiedonkulun kannalta tärkeintä on organisaatioiden edustus kokouksessa, joten kustakin organisaatiosta voidaan lähettää paikalle tilanteen mukaan sopivin henkilö.

Puheenjohtaja totesi, että etukäteen toimitettu ylimääräinen liite hallinnollisesta taakasta valmisteltiin kansliapäällikköryhmälle kansliapäällikkö Erkki Virtasen pyynnöstä. Muistio ei ole kannanotto, vaan asian nykytilanteen kuvaus. Muistio toimitettiin tukiryhmän jäsenille tiedoksi ottaen huomioon, että hallinnollisen taakan teema on aktiivisen keskustelun kohteena EU:ssa ja OECD:ssä sekä useissa maissa. Toinen ylimääräinen liite, joka toimitettiin etukäteen, oli VM:n HAUS:lla teettämä tekemä tutkimus, ja se toimitettiin tiedoksi erityisesti osuuskuntalain kokonaisuudistuksen prosessikuvauksen vuoksi.
2	Hankkeen tilannekatsaus
SÄVY-hankkeen nykytilanteesta kerrottiin, että ensimmäinen ministeriö- ja sidosryhmäkierros on nyt käyty läpi (UM puuttuu toistaiseksi).

Keskustelussa todettiin, että vaikutusarviointien ohjeistukset ovat sinänsä hyödyllisiä. Todettiin kuitenkin, ettei nykyisellä ohjeiden suurella määrällä voida edetä pidemmällä tähtäimellä. Ohjeiden integrointi ja arviointien pakolliseksi saattaminen olisivat harkinnan arvoisia keinoja säädösvalmistelun parantamisessa. Ennen kaikkea kysymyksen katsottiin kuitenkin olevan valmistelun resursseista ja vaikutusten arvioinnin tuen järjestämisestä. Ohjeistuksesta ei ole juuri hyötyä, elleivät hankkeiden aikataulut salli vaihtoehtojen huolellista punnitsemista eivätkä resurssit riitä vaikutusarviointien tekemiseen tai teettämiseen.

Todettiin myös, että mikäli hankkeen käynnistämisvaiheessa tehtäisiin yhtenäiset raamit hankkeelle, olisi seuranta myöhemmin helpompaa. Tätä merkitsevä valmistelutyö onkin meneillään OM:n johdolla työskentelevässä lainvalmistelun kansliapäällikköryhmässä. Lisäksi korostettiin sitä, että ministeriöiden johdon sitoutuminen on lainvalmistelutyön tukemisessa ensisijaisen tärkeää. Tässä mielessä katsottiin tarpeelliseksi saada aikaan hallituksen lainsäädäntöohjelman kaltainen intsrumentti sekä tehostaa lainvalmistelun ohjausta ja johtoa muutenkin mm. lainvalmistelun kansliapäällikköryhmässä harkituilla tavoilla.

Keskustelussa tuotiin esille, että yritysvaikutusarviointeja ja vaihtoehtojen kartoittamista on suurimmassa osassa hankkeista tehty, mutta niitä ei ole välttämättä kirjattu eikä tehty systemaattisesti. Uusien HELO-ohjeiden katsottiin toisensuuntaisesta tavoitteesta huolimatta rajoittavan vaikutusarviointien laajempaa kirjaamista, sillä ohjeessa korostetaan, että esitysten tulee olla lyhyitä. Esityksiä ei voi merkittävästi lyhentää, jos erilaisia perusteluita pitää jatkuvasti laventaa.

Hankkeiden asettamista ja etenemistä koskevan informaation avoimuuden suhteen todettiin OM:n olevan hyvä esimerkki, tosin annettu informaatio on vajavaista juuri odotettavissa olevien taloudellisten vaikutusten kohdalla. Avoin tiedonsaanti pitäisi yleisesti turvata kaikissa ministeriöissä.

Keskusteltaessa tukiryhmän ensimmäisessä kokouksessa esillä olleesta ajatuksesta, jonka mukaan osakeyhtiölain kokonaisuudistusta voitaisiin tarkastella tarkemmin, tukiryhmän edustajat kommentoivat sen olevan jo niin pitkällä, ettei sitä ole enää tarkoituksenmukaista ryhtyä erikseen laajemmin selvittämään. Eri asia on, että muutosten voimaantulon jälkeen on syytä seurata muutosten käytännön vaikutuksia jäsennellysti. Lisäksi on paikallaan  ottaa yritysvaikutusten selkeän esittämisen tarve huomioon hallituksen esityksen viimeistelyssä.Yhteenvetona todettiin, ettei osakeyhtiölain valmistelun tarkempi analysointi ole tämän hankkeen puitteissa tarpeen. Keskustelua hankkeesta kuitenkin käydään OM:n edustajien kanssa.

Toinen keskustelussa esille noussut yksittäinen hanke oli kilpailulainsäädännön uudistaminen. Sen seuraamisen katsottiin olevan tarpeellista sekä yrityksiin suoranaisemmin kohdistuvien vaikutusten toteamiseksi että kilpailuviranomaisten uuden, entistä verkostoituneemman toimintatavan analysoimiseksi.

Tukiryhmän ensimmäisessä kokouksessa käytiin hankkeen Internet-sivujen rakenne läpi. Nyt esiteltiin sivujen nykyinen tilanne, joka on yhteydessä KTM:n sivu-uudistukseen. Todettiin, että tämän tiedon mukaan sivut saadaan auki kesä-heinäkuun vaihteessa. Informaatio aukaisemisesta toimitetaan heti kaikille sidosryhmille sähköpostilla sekä mm. ministeriöiden tiedotusta hyväksi käyttäen. Nettisivuja kommentoitiin laajemmin toimivaksi apuvälineeksi jakaa hyviä arviointiesimerkkejä. Interaktiivisuus saattaa lisätä lainvalmistelijoiden kiinnostusta vaikutusarvioinnin aihepiiriä kohtaan.

VATT:n yhteyshenkilö Jaakko Kiander esitteli SÄVYn Internet-sivuille tulevaa yritystietoa, johon Kiander on tehnyt lyhyitä kuvatekstejä, jotta materiaali olisi helpommin ymmärrettävissä. Yritystiedoissa on mukana mm. toimialakohtaista ja kansainvälistä vertailua. Materiaalin valmistuttua se toimitetaan tukiryhmälle kommentoitavaksi. Todettiin myös, että yritystietoa pyritään jatkustavasti pitämään ajan tasalla uuden informaation myötä. Keskustelussa todettiin, että KTM:n yrittäjyyskatsauksen tietoja voidaan hyödyntää myös SÄVY-hankkeessa ottaen huomioon myös Yrittäjyyden politiikkaohjelman seurantamittarit.
3	Kansainvälinen katsaus
Kansainvälistä katsausta käsiteltiin Liisa Lundelin-Nuortion muistion (liite 2) ja alustuspuheenvuoron pohjalta. Katsauksen ensisijainen tehtävä oli kerätä perustietoa SÄVY-hankkeelle ja sidosryhmille jatkotyötä varten. Muistion fokus oli tarkastella muiden maiden toimintatapoja, joista Suomessa voidaan soveltuvin osin saada malleja omien toimintatapojen ja –menetelmien kehittämiseksi.

EU:n osalta todettiin lyhyesti, että EU:n komission uusi vaikutusarviointiohje julkaistaneen kesäkuussa. Ohje on komission sisäinen, eikä sovellu sellaisenaan esikuvaksi Suomen menetelmien kehittämiseksi. EU:n ohjeistuksen tunteminen on kuitenkin välttämätöntä sekä EU-hankkeisiin vaikuttamisen että kotimaisen järjestelmän kehittämisen kannalta.

OECD:stä puolestaan mainittiin, että OECD:ssä on tehty pitkään työtä paremman sääntelyn alueella. Yritysvaikutusten arviointiin liittyvät suositukset ja toiminta puolestaan ovat yksi paremman sääntelyn ydinalueista.

Olennaista on myös lainsäädännön arvioinnin selvittäminen Suomen kannalta relevanteimmissa maissa. SÄVYn kannalta mielenkiintoisia maita ovat vaikutusarviointityössä kehittyneimmät maat, kuten Hollanti ja Iso-Britannia sekä Ruotsi, jonka kanssa tilanteesta on jo keskusteltukin. USA ja Kanada poikkeavat Suomesta suuresti, joten niiden järjestelmiä ei ole syytä tarkastella yksityiskohtaisesti. Kiinnostavaa niissä on kuitenkin erityisesti kvantitatiivisten menetelmien käyttö, ja lisäksi näissä maissa, kuten myös mm. Hollannissa ja Iso-Britanniassa on verrattain tuore vaikutusarviointiohjeistus.

Todettiin, että seuraavaksi tarkennetaan tietoja kehittyneimpien järjestelmien käytännön toiminnasta ja toimivuudesta. Tämä tehdään lähestymällä vaikutusarvioinnin ohjeistuksesta ja toteututuksesta vastaavia henkilöitä sekä mahdollisuuksien mukaan myös sidosryhmien edustusta. Suorat kontaktit virkamiehiin, vierailut EU-komissioon, Hollantiin, Iso-Britanniaan ja Ruotsiin sekä seminaarin järjestäminen Suomessa selvitetään ja toimia toteutetaan syksystä alkaen. Yhtenä nimenomaisena kysymyksenä nostettiin esille poliittisen päätöksenteon rooli niissä maissa, joissa vaikutusarviointi on edistyneintä.

Myös Suomen EU-puheenjohtajuus edellyttää aktiivista otetta, kuten neuvoston työryhmien puheenjohtajien koulutuksesta huolehtimista. Paremman sääntelyn kysymysten ja siihen liittyen vaikutusarvioinnin voidaan olettaa olevan vahvasti esillä myös Suomen puheenjohtajuuskaudella mm. sen vuoksi että Iso-Britannia on ilmoittanut olevansa asiassa erittäin aktiivinen omalla puheenjohtajuuskaudellaan.

Kansainvälisestä katsauksesta esitettiin keskustelussa se selkeä johtopäätös, että kaikissa muistiossa mainituissa maissa on saatu konkreettisia lisäresursseja ja nimenomaista tukea säädösvalmisteluun, mikä olisi myös Suomessa tarpeen. Pelkkä ohjeistuksen kehittäminen ei auta, ellei samalla huolehdita siitä, että ohjeita voidaan tehokkaasti soveltaa käytännön hankkeissa. Kunnollinen resursointi antaisi mahdollisuuden myös aidosti vaikuttavaan toimintaan EU-tasolla, mikä edellyttää kykyä ja osaamista reagoida asioihin riittävän ajoissa. Suomen järjestelmän kehittämisen kannalta EU-komission vaikutusarviointijärjestelmää hyödyllisempänä nousivat esille yksittäisten maiden, kuten Hollannin ja Iso-Britannian, järjestelmät.

Kommentteja katsauksen yksityiskohdista todettiin olevan tarkoituksenmukaisinta toimittaa jälkikäteen sähköpostitse.
4	Pilottihankkeet
Pilottihankkeista (liite 3; korjattu versio) todettiin, että hankkeet on hyväksytty lainvalmistelun kansliapäällikköryhmässä. OM:n ryhmäkannehankkeesta todettiin, että hankkeesta on järjestetty kuulemistilaisuus 23.5.2005, ja hanke on tarkoitus viedä kesäkuussa hallituksen iltakouluun. Hanke pysyy SÄVYn pilottilistalla, sikäli kuin sitä päätetään jatkaa varsinaisena säädösvalmisteluhankkeena.

Jatkotoimista mainittiin, että tarkoituksena on hankekohtaisen tuen ohessa kutsua pilottihankkeiden vastuuhenkilöt yhteiseen keskustelu- ja kokemustenvaihtotilaisuuteen, jos sellainen katsotaan tarpeelliseksi.

Tukiryhmän edustajat totesivat asiasta käydyssä keskustelussa, että pilottihankelistalla on kovin vähän EU-tasolla aktiivisessa vaiheessa olevia hankkeita.Pilottilistaan todettiin tässä suhteessa vaikuttaneen sen seikan, että pohjana käytettiin hallituksen lainsäädäntöohjelmaluonnosta. Toisaalta pilottihankelistaan on tarkoitus palata jossakin tarkoituksenmukaisessa vaiheessa, mitä silmälläpitäen huomio oli tärkeä.
5	Ministeriökohtaisen yhteistyön jatko
Puheenjohtaja totesi keskustelun pohjaksi, että ajatuksena on jonkinlaisen jäsentyneen mallin luominen ministeriöyhteistyön jatkoa varten niiden hankkeiden määrittämiseksi, joilla on relevantteja yritysvaikutuksia. Tämän on tarpeen tapahtua noudattaen mahdollisimman pitkälle vuoden 1999 arviointiohjeistusta.

Käydyssä keskustelussa arvioitiin, että ainakaan asiaa käsitelleessä muistiossa esitettyjen kysymysten pohjalta ei saada luotua mekanismia, josta olisi olennaista hyötyä jatkotyölle. Keskustelun tuloksena sovittiin, että asiaa harkitaan vielä yhdessä ministeriöiden kanssa ja mietitään muun muassa, olisiko mahdollista käyttää vuoden 1999 ohjetta, erityisesti tarkistuslistaa sellaisenaan.
6	Yrityspaneelien tarve
Käytiin keskustelua aiheesta laaditun muistion (liite 5) ja puheenjohtajan lyhyen alustuksen pohjalta . Todettiin, että Tanska lienee maa, jota tässä vaiheessa kannattaa tarkastella tarkemmin. Sovittiin, että Tanskan järjestelmän käytännön toteuttaminen ja toimivuus selvitetään ennen kuin tehdään päätöksiä erityisen paneelin luomiseksi. 
	
Muistion ensimmäiselle sivulle lisättiin tieto European Business Test Paneliin kuuluvista suomalaisista yritystä. Suomesta mukana olevia yrityksiä on 64, ja Suomen kiintiö on 92.
7	Muiden ajankohtaisten hankkeiden tilannekatsaus
Lainvalmistelun kansliapäällikköryhmä (esittelijänä OM:stä Pekka Nurmi): Kansliapäällikkö Rissasen vetämä ryhmä, jonka toimikausi päättyy 25.6.2005. Ryhmä on nyt valmistelemassa loppuraporttiaan. Toimeksiannossa on ollut laajasti lainvalmistelun suunnitteluun ja johtamiseen liittyviä hankkeita.

SÄKE-ryhmä (Nurmi): Ryhmä koostuu ministeriöiden virkamiesedustajista ja eduskunnan edustajista. Ryhmä toimii kp-ryhmän alaisena, ja senkin toiminta päättyy kp-ryhmän myötä. Tavoitteena on ollut laadunvalvonnan kehittäminen ja ministeriökohtaisten verkostojen muodostaminen.

Säädösvalmistelun vaikutusarvioinnin tuen pilottihanke (esiteltiin lyhyesti puheenjohtajan toimesta, koska asian esittelijät olivat estyneet saapumasta kokoukseen): Ryhmän työ liittyy kp-ryhmän toimeksiantoon. Määräaika päättyy myös 25.6.2005..Hankkeen esitykset tulevat liittymään mm. vaikutusarvioinnin asiantuntijaverkostojen luomiseen, koulutukseen ja määrärahojen osoittamiseen vaikutusarviointien suorittamista varten.

Paremman sääntelyn toimintaohjelma (Nurmi): Kyseessä on OM:n johdolla toimiva hanke, joka lähti EK:n, SY:n ja KKK:n aloitteesta VNK:n kautta liikkeelle. Toimikausi on noin vuosi tästä eteenpäin. Projektiryhmä on kansliapäällikkö Rissasen vetämä.

Hankkeen ohjausryhmää vetää oikeusministeri Koskinen. Hanke on vielä lähtökuopissaan, Tavoitteena on eräänlaisen lainvalmistelun yhteiskuntasopimuksen aikaansaaminen, eli niiden keskeisten periaatteiden ja menettelyiden määrittäminen, joiden puitteissa järjestelmää kehitetään.
8	Muut asiat
Ei muita asioita. Pyydettiin seuraavissa kokouksissa esille otettavista asioista ehdotuksia sähköpostilla.
9	Seuraavien kokousten aikataulu ja agendat
Seuraava kokous pidetään syyskuun puolivälissä.
10	Kokouksen päättäminen
Puheenjohtaja päätti kokouksen.

JAKELU	Tukiryhmän jäsenet ja varajäsenet

TIEDOKSI	kansliapäällikkö Erkki Virtanen