pWrapPolygonVertices8;9;(0,0);(0,21600);(18000,21600);(18000,18240);(11476,18240);(11476,14300);(21592,14300);(21592,0);(0,0);fBehindDocument0
Etelä-Suomen lääninhallitus

LÄNSSTYRELSEN I SÖDRA FINLANDS IÄN

12.8.2005 OKU 4156
Oikeushallint o-osast o
15. 08. /3(	QOOJ
Oikeusministeriölle
LAUSUNTO ESITYKSESTÄ YHTEISTOIMINTAMÄÄRÄYKSIKSI

Ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportissa (lausuntoja ja selvityksiä 2005:3) on esitetty ulosottopiirien lukumäräksi 22 piiriä. Ulosottopiirien yhdistämiset on suunniteltu toteutettavan kandessa vaiheessa. Ensimmäiset, ns. A-vaiheen yhteistoimintamääräykset tulisivat voimaan vuoden 2006 alussa. Etelä-Suomen läänissä suunnitellut yhteistoimintamääräykset koskevat A-vaiheessa Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirastoa, joka hoitaisi yhteistoimintamääräyksen voimaan tultua ulosottotehtävät myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella (Kanta-Häme) sekä Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirastoa, joka hoitaisi ulosottotehtävät myös Imatran kihlakunnan alueella (Etelä-Karjala).

Olen hankkinut oikeusministeriön pyynnöstä tarvittavat lausunnot sekä Kanta-Hämeen että Etelä-Karjalan alueille esitettyjen yhteistoimintamääräysten johdosta. Lausunnot sekä niistä laadittu lyhyt yhteenveto oheistetaan tämän lausunnon liitteeksi.

Omana Iausuntonani suunniteltujen yhteistoimintamääräysten johdosta totean kunnioittavasti seuraavaa:

Esitetyt yhteistoimintamääräykset ovat toiminnallisesti ja taloudellisesti perusteltuja.

Ulosotto-organisaation kehittäminen paikallisia toimintayksiköitä suurentamalla on välttämätöntä, jotta hallituksen 11.3.2005 kehyspäätöksessä esitettyihin julkishallinnon tuottavuuden kehittämispaineisiin pystyttäisiin ulosottolaitoksessa vastaamaan. Tärkeintä tuottavuuden näkökulmasta on toiminnan vaikuttavuus ja ulosoton keskeiset toiminnalliset tavoitteet onkin määritelty tältä pohjalta.

Tavoitteena on ollut pyrkiä ulosottomenettelyyn, jossa käytetty aika ja saavutettu tulos olisivat oikeassa suhteessa keskenään. Toiminnan painopisteen on tavoiteltu siirtyvän suuntaan, jossa velallisselvitys saataisiin
Birger Jaarlin katu 15, PL 150	Ratapihantie 9, PL 110	Salpausselänkatu 22, PL 301	
13101 HÄMEENLINNA	00521 HELSINKI	45101 KOUVOLA	
Birger Jaarlin katu 15, PB 150	Bangårdsvägen 9, PB 110	Salpausselänkatu 22. PB 301	
13101 TAVASTEHUS	00521 HELSINGFORS	45101 KOUVOLA	
PuhlTfn 02051 6121, fax 02051 62153	Puh/Tfn 02051 6121, fax 02051 63052	PuhlTfn 02051 6121, fax 02051 64120	
etunimi.sukunimi@eslh.intermin.fi	etunimi.sukunimi@eslh.intermin.fi	etunimi.sukunimi@eslh.intermin.fi	
firnamn.efternamn@eslh.intermin.fl	f irnamn.eftemamn@eslh.intermin.fl	f trnamn.efternamn a@eslh.intermin.fi	

2
toimitettua yhä nopeammin ja etupainotteisemmin ja toisaalta perintämassasta kyettäisiin aiempaa paremmin tunnistamaan väärinkäytöstapaukset ja reagoimaan niihin tehokkaasti käytettävissä olevin keinoin.

Ulosottotoimelle asetetut toiminnalliset tavoitteet edellyttävät ulosottotyön uudelleen organisointia ja resurssien rationaalia kohdentamista. Näitä edellytyksiä ei ole reaalisia mandollisuuksia täyttää henkilöstömäärältään pienissä ulosottopiireissä. Ainoastaan riittävän suuret toiminnalliset yksiköt mandollistavat uuden tietojärjestelmän käyttöönotosta ja tulevien eläköitymisten johdosta vapautuvien resurssien hallitun ja järkevän kohdentamisen.

Etelä-Suomen läänissä on jo kokemuksia suunnitellunkaltaisesta yhteistoimintamääräyksestä. 1.3.2004 voimaan tulleesta yhteistoimintamääräyksestä, jonka mukaan Landen ulosottovirasto hoitaa ulosottotehtävät myös Heinolan ja Orimattilan kihlakuntien alueella, saadut kokemukset ovat erittäin rohkaisevia. Toiminnan painopistettä on saatu muutettua toivottuun suuntaan, vaativan perinnän edellyttämiin erikoistumistarpeisiin on pystytty vastaamaan ja henkilöstön erityisosaaminen on saatu aiempaa paremmin hyödynnettyä.

Vaikka toiminnassa tapahtuville dramaattisille muutoksille ei voi asettaa Tiian kovia aikataulullisia odotuksia, on todettava, että valmisteltavana ole-vien yhteistoimintamääräysten suunnittelutyö piireissä antaa jo nyt lupaa-via merkkejä siitä, että tulevien suurpiirien organisaatio- ja toimintamallit tukevat ulosottotyön uudistamiselle asetettuja tavoitteita. Ne suunnittelu-kokoukset, joissa minulla on ollut tilaisuus olla läsnä, ovat olleet hengeltään hyvin rakentavia ja henkilöstön asennoituminen muutoksiin on vaikuttanut rauhallisen asialliselta.

Lopuksi on todettava, että oheen liitetyissä lausunnoissa esitetty huoli palveluiden saatavuudesta on mielestäni turha. Ulosoton asianosaisten, niin velkojien kuin velallistenkin, tarve asioida henkilökohtaisesti ulosottoviranomaisessa on nykyisin enää hyvin vähäinen ja jatkossa yhä vähenevä. Viranomaisvoimin hoidetun ulosottolaitoksen tulevaisuuden kannalta palveluiden fyysistä sijaintia kriittisempiä tekijöitä ovat palveluiden laatu ja perinnän tehokkuus.

LANSSTYRELSEN I SLyDRA FINLANDS IÄN

12.8.2005 OKU 416B
Oikeushallinto-osasto Oikeusministeriölle
YHTEENVETO ESITETTYJEN YHTEISTOIMINTAMÄÄRÄYSTEN JOHDOSTA ANNETUISTA LAUSUNNOISTA

Olen oikeusministeriön pyynnöstä hankkinut Kanta-Hämeen ja Etelä-Karjalan alueille esitettyjen yhteistoimintamääräysten johdosta tarvittavat lausunnot.

Kanta-Hämeen osalta lausuntoa pyydettiin seuraavilta tahoilta:
o	Etelä-Suomen lääninhallitus
o	Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto
o	Forssan ja Riihimäen kihlakunnanvirastot ja niiden ulosotto-osastot
o	Hämeen liitto
o	Hämeenlinnan, Forssan ja Riihimäen kaupungit
o	Hattulan, Hauhon, Janakkalan, Kalvolan, Lammin, Rengon ja Tuuloksen, Humppilan, Jokioisten, Tammelan, Ypäjän, Hausjärven, Lopen kunnat.
Määräaikaan mennessä lausuntonsa antoivat Hauhon, Humppilan, Kalvolan ja Rengon kuntia lukuun ottamatta muut jakelulistassa mainitut.

Esitettyä yhteistoimintamääräystä puoltavat lausunnot antoivat Etelä-Suomen lääninhallitus, Hämeenlinnan ulosottovirasto ja Riihimäen kihlakunnanviraston ulosotto-osasto. Tosin Riihimäen ulosotto-osaston henkilökunta jätti lausuntoon eriävän mielipiteensä ja korosti nykyisen palvelu-verkon säilyttämisen tärkeyttä.

Lausunnot, joissa esitykseen ei ollut huomautettavaa tai haluttu ottaa kantaa antoivat Hämeen liitto, Hämeenlinnan kaupunki, Hattulan, Janakkalan, Lammin ja Tuuloksen kunnat. Jokioisten, Tammelan ja Ypäjän kunnat esittivät huolensa palveluiden saatavuudesta, mutta eivät ottaneet esitykseen muutoin kantaa.

Esitystä selkeästi vastustavat lausunnot antoivat Forssan kihlakunnanvirasto ja sen ulosotto-osasto, Riihimäen kihlakunnanvirasto, Forssan ja
Birger Jaarlin katu 15, PL 150	Ratapihantie 9, PL 110	Salpausselänkatu 22, PL 301	
13101 HÄMEENLINNA	00521 HELSINKI	45101 KOUVOLA	
Birger Jaarlin katu 15, PB 150	Bangardsvägen 9, PB 110	Salpausselänkatu 22. PB 301	
13101 TAVASTEHUS	00521 HELSINGFORS	45101 KOUVOLA	
PuhlTfn 02051 6121, fax 02051 62153	PuhlTfn 02051 6121, fax 02051 63052	PuhlTfn 02051 6121, fax 02051 64120	
etunimi.sukunimi@eslh.interm in.fi	etunimi.sukunimi@eslh.intermin.fi	etunimi.sukunimi@eslh.intermin.fi	
förnamn.efternamn@esih.intermin.fi	fiörnam n.eftemamn@eslh.intermin.fi	fS rnamn.efternamn@esl h.interm in.fi	

I

pWrapPolygonVertices8;7;(82,0);(82,6778);(0,6778);(0,21605);(21593,21605);(21593,0);(82,0);fBehindDocument0pWrapPolygonVertices8;11;(13077,0);(13077,920);(0,920);(0,21605);(9184,21605);(9184,15532);(10134,15532);(10134,12029);(21596,12029);(21596,0);(13077,0);fBehindDocument1
rpiai 

sh

2 Riihimäen kaupungit, Hausjärven ja Lopen kunnat. Keskeisimmät vastus‑
tamisen argumentit liittyivät tulevan suuripiirin maantieteelliseen epätarkoituksenmukaisuuteen sekä huoleen palveluiden laadusta ja saatavuudesta.
Etelä-Karialan osalta lausuntoa pyydettiin seuraavilta tahoilta:
o	Etelä-Suomen lääninhallitus
o	Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto
o	Imatran kihlakunnanvirasto ja sen ulosotto-osasto
o	Etelä-Karjalan liitto
o	Lappeenrannan, Imatran ja Joutsenon kaupungit
o	Lemin, Luumäen, Savitaipaleen, Suomenniemen, Taipalsaaren,
Ylämaan, Parikkalan, Rautjärven ja Ruokolanden kunnat. Määräaikaan mennessä lausuntonsa antoivat Luumäen, Suomenniemen ja Taipalsaaren kuntia lukuun ottamatta muut jakelulistassa mainitut.
Esitettyä yhteistoimintamääräystä puoltavat lausunnot antoivat Etelä-Suomen lääninhallitus, Lappeenrannan ulosottovirasto ja Ylämaan kunta
Lausunnot, joissa esitykseen ei ollut huomautettavaa tai haluttu ottaa kantaa antoivat Lappeenrannan ja Joutsenon kaupungit sekä Lemin ja Savi-taipaleen kunnat. Lappeenrannan ja Joutsenon kaupungit korostivat kuitenkin lausunnoissaan, että palvelut tulee turvata koko maakunnan alueel‑
la.
Esitystä selkeästi vastustavat lausunnot antoivat Imatran kihlakunnanvirasto ja sen ulosotto-osasto, Etelä-Karjalan liitto, Imatran kaupunki yhdessä Ruokolanden, Rautjärven ja Parikkalan kuntien kanssa. Keskeisimmät vastustamisen argumentit liittyivät sektorikohtaisen organisaatiouudistuksen epätarkoituksenmukaisuuteen, saavutettavien etujen vähäisyyteen, seudullisen kehittymisen epätasapainoon, huoleen henkilöstön asemasta, tulevan suuripiirin maantieteelliseen epätarkoituksenmukaisuuteen sekä huoleen palveluiden laadusta ja saatavuudesta.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21588);(10507,21588);(10507,15880);(21606,15880);(21606,0);(0,0);fBehindDocument0
15/08 2005 MON 12:45 FAX 02051 62006 Etelä-Suomen lh	001/001

Isielii-Suomen i 1AN, IYFr1 Sr.: SGr21,n l l~)I ANDS 1.)tx

rttpa/www.kclninhalliu1 61;1	h1.tp:1/w'.MN.hnt+uyrrlgri11d5bdYn	kirl;l;upnQ'ilaslh.int.armin.fi	Yi•l;i3lydUll'(i,ilislh.infr.rmin.fi

HLH397A

15.8.2005 ESLF-I-2005-054071t='r-21 ES LH-2005-05406/Pr-21

Oikeusministeriö PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

LAUSUNTO ESITYKSESTÄ YHTEISTOIMINTAMÄÄRÄYKSIKSI

Lääninhallitukselta on pyydetty lausuntoa oikeusministeriön esityksestä yhteistoimintamääräykseksi, jonka mukaan Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella ja Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto myös Imatran kihlakunnan alueella. Nämä yhteistoimintarnääräykset tulisivat voimaan 1.1,2006.

Keskus-, alue- ja paikallishallinnon toimivuudesta ja kehittämistarpeista annetun valtioneuvoston selonteon mukaan ulosottopalveluiden saatavuus turvataan muun ohella laajempaa yhteistoimintaa hyödyntämällä. Yhteistoiminta-määräyksiä kehitetään aiempaa selkeämmiksi ja yhtenäisemmiksi. Keskeistä selonteossa on, että organisaatioita kehitetään tavalla, joka parhaiten turvaa toimialan palveluiden saatavuuden ja laadun.

Lääninhallitus pitää esitettyjä yhteistoimintamääräyksiä valtioneuvoston selon-teossa esitettyjen paikallishallinnon kehittämislinjausten mukaisina. Riittävän suuret toiminnalliset yksiköt mandollistavat toiminnan vaikuttavuuden ja samalla tehokkuuden lisäämisen. Näin pystytään myös kohdentamaan eläköitymisen johdosta vapautuvat resurssit oikein ja hallitusti.

Lääninhallitus yhtyy siihen oikeusministeriön 11.3.2005 esittämään peruslinjaukseen, jonka mukaan viime kädessä puitteet edetä piirikokojen suurentamisessa antaa eduskunta syksyllä lausuessaan käsityksensä valtioneuvoston kihlakuntaselonteosta,

Maaherra Kansliapäällikkö

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,14076);(1457,14076);(1457,21600);(21579,21600);(21579,0);(0,0);fBehindDocument0

Anneli Taina

Timo K. Tikka

C511'gCr j3;t1'lln low	I 5, PI,.	150	12af:,pihpnric 9, PI.	E 10	
13101 FIAMEI::NI.iNNA	00Y57I 63I;I SINKI	
f3iY2;c.~ jntu'lirt :<,'ilU	15,1'13	I50	R;a,gbrrlyv:i.Fn 9, P11 110	
I 310I '1'AVA~ I'1;:V-ILA	00521 HEI ..SING MRS	
I'hlh.1'1'81 02.05I 6121, Fax 02051 62068	!'1111. 1Tfi, 02051 6131. Fax 02051 6:1297	

SiIIE+;illiSClin1<, fu 22,1'1. 3(21 . 45101 KOUVOLA
Sallr,'ul.ar:uliinkatv 22, RI; 301 IS 101 KOUVOLA
1'011.1161 0205i G 141, F;a 02051 64120

HÄMEENLINNAN KIHLAKUNNAN ULOSOTTOVIRASTO
21.6.2005

ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LÄNSSTYRELSEN 1 SÖDRA FINLANDS LAN
2 2 _O6- 2005
Klrjaama/Helsinki

Etelä-Suomen lääninhallitus Oikeushallinto-osasto
PL 110
00521 HELSINKI

W,

Viite: Lh:n lausuntopyyntö 4.5.2005 dnro OKU223B
Asia: Lausunto
Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto pitää oikeana ulosottopiirien yksikkökoon suurentamista Kanta-Hämeen maakunnan alueella.

Hämeenlinnan, Forssan ja Riihimäen ulosottopiirien muodostama alue on hoidettavuutensa osalta tarkoituksenmukainen maantieteellisen sijaintinsa ja kulkuyhteyksiensä perusteella.

Kaikki edellä mainitut ulosottopiirit ovat ns. yhden voudin piirejä. Yksikkökoon suurentaminen -mandollista tchokkaatnman toiminnan ja juhtamisen näissä ulosottopiireissä. Erikoistuminen ja.--tehtäväjaot tulevat paremmin mandollisiksi suuremmissa yksiköissä.

Uudistuksella ei ole vaikutuksia ulosottopalvelujen saatavuuteen eikä nykyisen vakinaisen henkilöstön asemaan. Muutos kuitenkin mandollistaa pitkällä tähtäyksellä henkilöstövoimavarojen paremman suuntaamisen ja mandollistaa myös säästöjen aikaansaaamisen henkilöstö- ja kiinteistömenoissa, kun toimintoja on mandollista suunnitella uudelleen.

Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto kannattaa oman alueensa suunnitelmaa ja määräystä siitä, että se hoitaa 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Forssaan ja Riihimäen alueella.
Raimo Mantere Kihlakunnanvouti
Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto	Käyntiosoite:	Puh: 010 362 4540
PL 21	Arvi Kariston katu 5, 4. kerros	Fax: 010 362 4566
13101 HÄMEENLINNA	HÄMEENLINNA	e-mail: hameenlinna.uo@om.fi

ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LANSSTYRELSEN I SODRA FINLANDS LAN
2 8 -06- 2005
K~rJ~I~mnlr~~~rir~~cl

FORSSAN KIHLAKUNNAN VIRASTO	27.6.2005
ULOSOTTO-OSASTO Rautatienkatu 18
30420 Forssa
puh 03-4242900
fax 03-4242990
Etelä-Suomen lääninhallitus Oikeushallinto-osasto
PL 110
00521 Helsinki
viite OKU223B
OIKEUSMINISTERIÖN LAUSUNTOPYYNTÖ
Oheisena lähetän pyytämänne lausunnon koskien suunniteltua ulosoton piirikoon suurentamista.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,20004);(16110,20004);(16110,21596);(21606,21596);(21606,0);(0,0);fBehindDocument1Forssan kihlakunnanvouti	Pentti Broman

FORSSAN KIHLAKUNNANVIRASTO	25.6.2005 ULOSOTTO-OSASTO
Rautatienkatu 18
30420 Forssa
puh 03-4242900
fax 03-4242990
Oikeusministeriölle

PYYDETTY LAUSUNTO PIIRIKOON SUURENTAMISESTA

Etelä-Suomen lääninhallitus on pyytänyt lausuntoa oikeusministeriölle, koskien Forssan kihlakunnanviraston ulosotto-osaston lakkauttamista.

Oikeusministeriön organisaatiotyöryhmä on etsinyt hankkeelle perusteluja joista tärkein on paremman tuloksen aikaansaaminen sekä suuremman kokonaisuuden ilmeiset mittakaavaedut.

Työryhmä on todennut kihlakuntajärjestelmän tulevan puretuksi ja etsinyt toiminnallisia ja taloudellisia tarpeita piirikoon suurentamiselle.

Työryhmän on kirjannut konkreettiseksi ongelmaksi yhden kihlakunnanvoudin piirin haavoittuvuuden erityisesti eläkkeellejäämisen yhteydessä.

Kihlakuntaselonteon johdosta tulevien eduskunnan kannanottojen on katsottu rajaavan reunaehtoina organisaation kehittämistä.

Ehdotuksen mukaan Etelä-Suomen läänissä yhdistettäisiin heti ensi vuoden alusta Forssa ja Riihimäki Hämeenlinnaan ja Imatra Lappeenrantaan.

Ehotuksella on puolensa joita on tarkasteltava perusteluiden valossa.

Paremman tuloksen aikaansaaminen ja tekokkuuden kasvattaminen

Perustelu on siten virheellinen, että oikeusministeriön tilastojen mukaan toiminta on ollut pienissä virastoissa isoja yksiköitä tehokkaampaa ja asioiden käsittely on ollut yhtenäisvirastoissa vanhoihin kaupunkeihin nähden halvempaa. Esimerkiksi tulostavoitteet on täällä ylitetty viereistä puolta isompaa naapuripiiriä paremmin. Toukokuun tilaston mukaan jopa johdimme valtakunnassa perintätuloksessa.
Työryhmän perustelu vaikuttaa tässä hieman tarkoitushakuiselta.

Suuremman kokonaisuuden ilmeiset mittakaavaedut

Kokonaisuuden mittakaava kasvaa piirien yhdistämisessä, mutta suurin vaikutus on kartan mittakaavalla. Uudistus lisää olennaisesti matkustamista, jota työryhmä on hyvin kuvannut keskusviraston sijaintipaikan perusteluissaan s 13 " suuri osa virkamiesten työajasta tuhlautuisi matkusteluun"

Toistaiseksi täällä ei ole konkreettisessa suunnittelussa selvinnyt mitä ilmeiset mittakaavaedut olisivat.

Paikallishallinnon lakkauttaminen

Kihlakunnanvirastojen asema on työryhmän esityksen jälkeen sikäli muuttunut että siihen tarvittavaa poliittista yhteisymmärrystä nykymuotoisen paikallishallinnon lopettamisesta ei saavutettu. Valtioneuvosto lykkäsi hankkeen yli vaalien.
Työryhmän tarkoittama mandollisuus toimia pelkästään toiminnallisista ja taloudellisista seikoista käsin ei toteutunut siten kuin työryhmä ajatteli.

Kihlakunnanvoudin viran haavoittuvuus varsinkin eläkkeellejäätäessä

Täältä katsoen on vaikea kokea eläkkeellejääntiäni vielä sen suuruusluokan ongelmaksi että se edellyttäisi piirin lakkauttamista jo 17 vuotta aiemmin. Oletan ongelman ratkea-van sen aikaisessa maailmassa ilman että asiaa pitää ennakoida vielä tällä vuosikymmenellä. Varsinkin kun kaikki asiaa nyt päättämässäolevat ovat silloin olleet jo kauan eläkkeellä. Riihimäen kannalta tilanne on sama.

Tilanne on muualla ongelmallinen kun virkamiehiä jää eläkkelle ilman että virkaa hakisi välttämättä alalla kokenut henkilö. Kun tässä lausunnossa on kyse tämän alueen ongelmista, on todettava että virat tulevat täällä avoimeksi todennäköisemmin muualle nimittäminen kuin eläköityrnisen kautta. Perusteita yhdistämiseen ei tällä perusteella vielä ole.

Yhdistämisen edut

Piirikoon suurentaminen toisi selviä etuja ministeriötasolla kun neuvottelupuolet vähenisivät olennaisesti. Neuvottelut 23 yksikön kanssa ovat helpommat kuin 65 yksikön kanssa. Oletettavasti johtamistoiminnot ministeriössä selkiintyisivät kun huolta aiheuttavia alaisia olisi vain kolmannes entisistä.

Taloudelliset edut ovatkin ongelmallisempia. Tähän mennessä yhdistämiset ovat aina pohjanneet siihen että niissä on voitu jättää täyttämättä yksi voudinvirka. Nyt suunnittelussa ei ole tullut esiin mitään sellaista tekijää, joka johtaisi kustannusten laskuun. Vastaavaa hyötyä ei tässä yhdistämisessä synny.
Päinvastoin vaikuttaa siltä että matkakustannusten lisääntyminen lisää kuluja olennaisesti entiseen verrattuna.

On ilmeistä että ministeriön talousarvio edellyttää edelleen virkojen jättämistä täyttämättä ja siten niiden lakkauttamista. Piirien yhdistäminen ei kuitenkaan täällä vaikuta asiaan mitenkään. Tiedämme täyttämättä jäävät virat jo ennestään.

Virkojen lakkauttaminen käytännössä

Periaatteessa on ajateltu että suuremmassa yksikössä voidaan lakkauttaa sivupiirien virkoja kivuttomammin.

Täällä avustavien ulosottomiesten työmäärä on aiemman viran lakkauttamisen vuoksi suurempi kuin valtakunnassa keskimäärin, suurempi kuin naapuripiireissä tai esim Helsingissä.

L

Oletettavasti näitä virkoja ei saada sen takia lakkautettua, vaikka kaksi virkaa tulee viiden vuoden päästä avoimeksi.

Toimistohenkilökunnan osalta tilanne on samankaltainen. Osastosihteeri jää osa-aikaeläkkeelle, mutta varsinainen eläke alkaa vasta viiden vuoden päästä.
Seuraava jää eläkkeelle vasta 10 vuoden kuluttua.
Muut ovat olennaisesti nuorempia. Nämä eläkkeellesiirtymiset tai niiden helppous 10 vuoden kuluttua eivät ole syy piirien yhdistämiselle kun verrataan sitä hankkeen haittoihin.

Suunnittelun tulokset

Konkreettisessa suunnittelussamme olemme ajatelleet siirtää ulosoton rahaliikenteen hoidon, tiliotteen käsittelyn, maksuluvat ja tilitykset kokonaan naapuripiiriin.
Tämä aiheuttanee siellä kolmen henkilön lisätyövoiman tarpeen tilanteessa jossa toimin-ta on muutenkin rasittavaa.
Työtä on riittävästi ilman siirtyviä tehtäviäkin.

Ongelma muodostuu siitä että oletettiin lakkautettavista osastoista olevan halukkaita muuttajia, jotka vapaaehtoisesti siirtyisivät pääpaikkaan työhön.

Käytännössä lakkautettavien piirien henkilökunnasta vain Riihimäen voudille ja yhdelle toimistosihteerille työpaikan siirto Hämeenlinnaan on mielekästä työmatkojen kannalta.

Lopputulokseksi jää että työ lisääntyy keskuspaikassa ja sitä pitäisi siirtää keinotekoisesti lakkautettaviin osastoihin hakemalla esimerkiksi kirjattavia hakemuksia tänne vastaamaan poissiirtynyttä työtä.
Asiakirjojen siirtely piiristä toiseen lisääntyy väistämättä ja lisää byrokraattisuutta. Postin hitaus lisää käsittelyn viivettä.

Ongelma muodostuu käytännössä vielä siinnä että ulosoton rahatilitykset menevät nopeammin kuin asiakirjatilitykset. Tämän takia rahan saavat esim. sosiaalivirastot, soittavat rahan tultua tilille tiedustellen mistä suoritus koostuu. Kun nyt soittoja on täällä n 20 kuukaudessa on niitä yhdistämisen jälkeen keskuspaikassa 80 kappaletta, vaikka tarkin tieto on perineellä paikkakunnalla. Sama ongelma muodostuu pienempänä tulevan rahan kanssa kun raha tulee työnantajittain suurina summina ilman erittelyjä. Työnjaon muutos on työntekijöiden mukaan aiheuttanut Landessa vieläkin jatkuvaa sekaisuutta. Asiat ruuhkautuvat.
Landessa tosin säästettiin muutoksella yksi virka, täällä ei.

Vapaaehtoinen siirtyminen

Yhdistämisen ongelmat aiheutuvat pääosin maantieteestä, jonka takia työntekijät eivät halukkaasti siirry isompiinkaan yksiköihin.

Minulle siirtyminen aiheuttaisi työmatkan pitenemisen päivittäisestä 8 kilometristä 120 kilometriin, vanhimmalle toimistosihteerille(Hyrsylä) siirtyminen toisi työmatkaksi 148 km päivittäin, nuorimmalle toimistosihteerille(Hakala) 136 km, seuraavalle(Hyvärinen) 134 km, seuraavalle (Hokka)130 km ja esimerkiksi nuorimmalle avustavalle ulosottomiehelle (Loukonen) 296 kilometriä.

Suunnittelussamme loogiselta aluksi tuntuva vaihtoehto oli että Forssan vouti siirtyisi hoitamaan pääosin Riihimäkeä, jolloin keskittäminen Hämeenlinnaan onnistuisi paremmin. Riihimäelle on täältä kuitenkin liki sama matka (76) kuin Turkuun (85) ja Turku on työ ssäkäyntikaupunkina eri tasoa kuin Hämeenlinna tai Riihimäki.

Yhdistämisen edut hukkuvat maantieteen ongelmaan kun siirtyminen on vaikeaa ja ketään ei ole jäämässä eläkkeellekään.

Ongelmat ovat pitkälti samoja kuin mitä työryhmä on ansiokkaasti kirjannut ajatukseen siirtää ulosoton keskusjohto Helsingistä esim Hämeenlinnaan. Matka-aika on samaa luokkaa ja järkisyyt siirtymishaluttomuuteen siten samat.

Sinällään valtionhallinnossa on selonteon mukaan n 100 eri keskushallintoviranomaista, jolloin jokaiseen kihlakuntaan voitaisiin yhdistää yksi ja osaan useampiakin ja tällöin kustannukset laskisivat halvemman vuokratason kautta olennaisesti..

Ilman siirtymisiä yhdistämisen tavoitteet jäävät toteutumatta.

Tilannetta ei auta se että 10 vuoden kuluttua on toiveita osan eläkkeellejäämisestä. Tekniset vaikeudet

Ulosotto-osaston on osa kihlakuntajärjestelmää jonka kehittämistä on jatkettu eduskunnan vaatimin tavoin.

Puhelinongelmat
Ongelmallista on täällä mm se että viraston puhelinjärjestelmää uusitaan osana kihlakuntahallinnon keskitettyä puhelinratkaisua ja keskus tulee Rovaniemelle.

Sisäasianministeriö on ilmoittanut myös varsin yksioikoisesti sen toteuttavan hankkeen siellä päätettyjen suuntaviivojen mukaan niin että kihlakunnat yhdistetään tämän keskuksen alle. Ministeriöiden suunnitelmat eivät ole paikallistasolla ymmärrettäviä kun nyt puhelimet uusitaan kihlakuntahallinnon mukaan, vaikka tämä esitys on vireillä. Kihlakunnannimismiehen on vaikea vastustaa mitään hanketta kun ei voi tietää mikä hanke milloinkin etenee ja mitä tappioita ne toisilleen aiheuttavat.
SM kuitenkin hoitaa puhelinyhteydet kihlakunnanvirastoihin.
Työterveyshuolto
Osasto on osa kihlakunnanviraston työterveyshuoltoa, jolla on sopimus lääkäriaseman kanssa. Naapuripiireissä sopimus on entisen valtion työterveyslaitoksen kanssa, jolla on toimipisteensä niissä, mutta täältä keskimäärin 60 kilometrin päässä.

Osaston lakkauttaminen johtaisi uuden erillisssopimuksen laatimiseen lakkautettavan osaston henkilökunnan osalta paikallisen työterveyspalvelujen tuottajan kanssa tai edellyttäisi näiden siirtämistä Medivireen asiakkaiksi osaksi aiempaa sopimuksia. Työntekijöiden kannalta tuntuu kohtuuttomalta vaatia näitä matkustamaan toista sataa kilometriä sairaana työterveyslääkärille. Todennäköisesti tilanne siten huononee nykyisestä.

Työsuojelutoiminta
Osasto on osa kihlakunnanviraston työsuojeluorganisaatiota. Lakkauttamisen jälkeen vastaava toiminta tulisi toteuttaa varsin kaukaa ja aiheuttaisi tehottomuutta ja turhaa matkustelua. Tosin oikeushallinnossa ollaan täällä (ilmeisesti Landessa) jo virittelemässä mm.vastaavaa TYKY-toimintaa, jolla on työsarkaa edessään. Osin tilanne kuitenkin taantuisi.
Materiaalihallinto
Osasto on osa kihlakunnan materiaalihallintoa keskitettyine tilauksineen ja toimituksineen. Jos jostain tulee nopea pula sitä haetaan muilta osastoilta korvauksetta. Jatkossa yhteys katkeaa ja kaikki materiaali on haettava yli sadan kilometrin ajomatkan takaa.
(tai nopeammin ostettava omalla lompakolla)
Tilanne heikkenee entiseen verrattuna.

Kaikki sopimukset joudutaan uusimaan ja tämä ei välttämättä toteudu samalla hintatasolla. Kustannukset kasvavat.
Vuokravaikutukset
Suunnitelmissa on osin oletetun henkilökunnan siirtymisen takia rakentaa uusia tiloja keskuspaikkaan. Näiden varustaminen vie toisaalta kalustomäärärahat vuosiksi ja toisaalta uusien tilojen vuokrataso on aina huomattavasti vanhoja tiloja kalliimpi.

Vuokrataso täällä on olennaisesti kasvukeskuksia halvempi. Yhdistämisen
oletetut edut nollautuvat kokonaiskustannustason nousuun korkeamman vuokran takia.
Oikeusministeriön muut hankkeet

Oikeusministeriö on kustannussyistä yhdistämässä Loimaan ja Forssan käräjäoikeudet keskenään. Pyysalo on käynyt neuvottelemassa Senaatin arkkitehdin laatimasta suunnitelmasta tilakysymysten ratkaisemiseksi.
Päätös yhdistämisasiassa on luvattu juhannukseen mennessä.
Tuomioistuinpuolen ajatus on se että Turun ja Hämeenlinnan väli on liian pitkä ilman näitä palveluja ja siinä on oltava sen vuoksi yksi käräjäoikeus välissä.

Tänne tulleen tiedon mukaan tällöin myös kihlakunnanvirastot olisi mielekästä yhdistää keskenään, jolloin saataisiin maantieteellisesti varsin laaja paikallisvirasto.

Vaihtoehtoa on täällä mietitty. Käytännön toiminnan kannalta tilanne olisi tähän suuntaan parempi. Hämeenlinna on täältä katsoen ison erämaan takana ja käytännön yhteistyötä ei ole koskaan ollut.
En ole koskaan suorittanut yhtään virkatointa Hämeenlinnan ulosottoviraston alueella.

En tietääkseni ole koskaan edes tavannut Hämeenlinnan edellistä kihlakunnanvoutia, joten toiminnallinen yhteys on ollut todella vähäistä. Puhelutarvettakaan ei ole ollut.

T

Loimaan seudun kanssa tilanne on toinen ja asiakkaat usein yhteisiä. Jopa kanteluita on Forssan toimista loimaalaisten osalta ollut lääninhallituksessa useita käsittelyssä.

Alueet ovat talousalueena rinnakkaiset ja asiakkaat kiertävät piirien välillä.
Tunnen jokaisen Loimaan viranhaltijan ja tiedän viranhoidon takia miten virastossa toimitaan j a mitkä ovat alueen heikkoudet j a vahvuudet.

Hämeenlinnasta en tunne edes katuja saati että osaisin jotenkin hahmottaa, onko esim jokin yritys Jankkalasta. Lammilta, Hauholta vai Hämeenlinnasta.

Hämeenlinnan henkilökuntaa en pääosaltaan tunne nimeltä ja vain kasvot ovat lääninhallituksen järjestämistä koulutuksista tuttuja.

Toiminnallista yhteyttä ei ole ollut ja virkakokemusta ei ole tästä suunnasta lainkaan. Paikallinen kokemus tähänastiselta yhteistyöalueelta jää siten hyödyntämättä.

Olemme järjestäneet Loimaan henkilökunnan kanssa yhteisiä koulutus-ja virkistystilaisuuksia, matkoja ja pikkujouluja ja senkin vuoksi piiri on meille tuttu. Asiakkaiden vuoksi joudumme neuvottelemaan liki päivittäin.

Forssa rajoittuu Loimaan viljalakeuteen kun taas Hämeenlinnaan on pitkä ja ikävä tie erämaiden halki. Piirimme viimeisten talojen rajalta näkyy Loimaan keskusta. Forssan kentältä noustessa Hämeenlinnan suuntaan näkyy vain rannaton metsä.

Yhdistäminen Hämeenlinnaan tuo sen vuoksi erilaisia kuvaamiani ongelmia ja on tältä katsoen tyystin väärä suunta.

Suunnitelma kihlakunnanvirastojen yhdistämisestä Loimaan kanssa olisi toiminnallisesti ja taloudellisesti järkevämpi vaihtoehto.

Riihimäellä sama tausta on läheisen Hyvinkään kanssa, joskin yhdistäminen lyhentäisi toki Riihimäen voudin työmatkaa.
Lääninrajalla ei ole todennäköisesti enää merkitystä ulosottoviraston perustamisen jälkeen. Siihen saakka tarkastustoiminta hoidettaisiin Turusta samalla tavoin.
Tälläkin hetkellä olemme tottuneet Itä-Suomen lääninhallituksen virkamiehen suorittamaan tarkastukseen ja muita suuria eroja läänijaolla ei ulosotossa juuri ole.

Kannanotto

Valtionhallinnossa on ollut halua muuttaa organisaatiorajoja paikallisista mielipiteistä piittaamatta ja välttämättä lopputulos ei ole ollut taloudellisesti kovin mairitteleva. Tällainen samanlainen yhdistämispäätös tehtiin suomalaisten osalta Moskovassa kesäkuussa 1944 ja paikallisilla mielipiteillä ei silloinkaan ollut päätöksenteolle merkitystä.

Yhdistämisestä aiheutui myös silloin kuviteltua hyötyä suurempia taloudellisia menetyksiä ja nyt jälkikäteen yhdistämisaluetta katsellessa ei kukaan näe mitään sellaista hyötyä joka tekisi toimet taloudellisesti ymmärr- ' :'viksi.

'IL..
Forssan kihlakunnanvouti	Pentti Broman

ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LANSSTYRELSEN I SODRA FINLANDS LAN

2 7 -06- 2005 KIrjaama/MalelM

w Riihimäen kihlakunnanviraston	LAUSUNT Ulosotto-osasto
PL 69, Temppelikatu 10 B, 11101 Riihimäki	pvm
puh. 010 362 3370 (keskus)	23.6.2005 telefaksi 010 362 3389 sähkäposti riihimaki.uo@om.fi
Viite	Etelä-Suomen lääninhallituksen lausuntopyyntö 4.5.2005 OKU223B RIIHIMÄEN KIHLAKUNNANVIRASTON ULOSOTTO-OSASTON LAUSUNTO Ulosotto-osaston lausunto

Riihimäen kihlakunnanviraston ulosotto-osasto ilmoittaa lausuntonaan, ettei se vastusta esitettyä yhteistoimintamääräystä. Yhteistoimintamääräyksellä on mandollista saavuttaa myös taloudellisuus- ja tehokkuusetuja, mutta niiden saavuttaminen edellyttää toiminnan ja henkilöstön keskittämistä.

Yhteistoimintamääräyksen yhtenä tavoitteena tulee olla henkilöstön keskittäminen keskustoimipaikkaan mandollisimman nopeasti. Yhteistoimintamääräyksen antaminen ja nykyisen toimipaikkarakenteen pitkäaikainen ylläpitäminen merkitsisi ainoastaan hallinnollista ratkaisua eikä niitä tavoitteita saavutettaisi, jotka ovat yhteistoimintamääräyksen perusteina. Nykyisen rakenteen ylläpitäminen pikemminkin merkitsee tavoitteista vastaiseen suuntaan menemistä.

Nykyisten toimipaikkojen, Forssan ja Riihimäen, ylläpitäminen sivutoimipaikkoina merkitsisi väistämättä niin posti- kuin matkakulujenkin kasvua, koska osa toimin-noista tulisi kuitenkin hoitaa keskustoimipaikasta käsin. Siten toiminta olisi kustannuksiltaan kalliimpaa kuin nyt. Toiminnan tehokkuus ja johtamisen tehokkuus tulisi myös kärsimään hajautuksesta. Pelkkä hallinnollinen ratkaisu ei myöskään auta jakamaan kihiakunnanvoutien työtä tasaisemmin eikä paranna yhden kihlakunnanvoudin piirin "haavoittuvuutta". Nykyisinkin kihlakunnanvoudin poissaollessa sijainen hoitaa tehtävät, ja niin tapahtuu tulevaisuudessakin.

Henkilöstön kannalta pikainen henkilöstön keskittäminen ei luonnollisesti ole toivottava ratkaisu, mutta toisaalta se voi myös olla kerralla tehtävänä ratkaisuna parempi ja henkisesti helpommin kestettävä kuin hiljalleen tapahtuva siirto keskustoimipaikkaan.

Mandollisuus henkilöstön ja toimintojen keskittämiseen on, kun Hämeenlinnaan valmistuu muutaman vuoden kuluttua poliisi- ja oikeustalo. Tämä mandollisuus on mielestäni käytettävä hyväksi.

Jos nykyinen toimipaikkarakenne sitä vastoin haluttaisiinkin säilyttää, mielestäni myöskään hallinnolliselle ratkaisulle ei olisi tarvetta.

Henkilöstön esitys lausuntoon

Ensisijaisesti nykyinen ja toimiva organisaatiorakenne tulee säilyttää. Organisaation muutoksella ei ole saavutettavissa olennaisia etuja. Toissijaisesti, jos organisaatiota muutetaan, tulevissa sivutoimipisteissä, Forssassa ja Riihimäellä on säilytettävä tarpeeksi henkilöstöä tehtävien hoitamiseksi.

Petri Pitkänen, Riihimäen kihlakunnanvouti

Henkilöstö pitää tärkeänä sitä, että kansalaisille tarjottavat palvelut organisaatio-muutoksesta huolimatta edelleen säilyisivät niin Forssassa kuin Riihimäelläkin. Se edellyttää sitä, että kummassakin paikassa säilytetään vahva henkilöstö, joka pystyy nämä palvelut tarjoamaan. Toiminnan keskittäminen heikentäisi kansalaisten palvelua ja tasavertaista kohtelua. Käytännön toiminta, esim. ulosottoselvityksen tekemiselle asetetut vaatimukset, edellyttää sitä, että ulosottohenkilöstö on tavattavissa kansalaista lähellä.

ETELA-SU OMEN tAANINHALLITUS
LANSSTYRELSEN I $ÖdRA FINLANDS LAN
2 J °66- 2005
KIrJaRmo/M018inki

FORSSAN KIHLAKUNNANVIRASTO	27.6.2005 Raj akatu 2
30420 Forssa
puh 03-4242910
fax 03-4242990
Etelä-Suomen lääninhallitus Oikeushallinto-osasto
PL 110
00521 Helsinki
viite OKU223B
OIKEUSMINISTERIÖN LAUSUNTOPYYNTÖ
Oheisena lähetän pyytämänne lausunnon koskien suunniteltua ulosoton piirikoon suurentamista.

Forssan kihlakunnannimismies	Pentti Broman

Alue

FORSSAN KIHLAKUNNANVIRASTO	27.6.2005 Raj akatu 2
30420 Forssa
puh 03-4242910
fax 03-4242990
Oikeusministeriölle
LAUSUNTO KIHLAKUNNAN OSASTON LAKKAUTTAMISESITYKSEEN
Etelä-Suomen lääninhallitus on pyytänyt lausuntoa oikeusministeriön hankkeesta yhdistää kihlakuntien ulosotto-osastot yhteistoimintamääräyksillä hoidettaviksi suurempina yksiköinä eli pääasiassa maakuntakeskuksista käsin.

Kyse on laajemmasta poliittisesta hankkeesta keskittää valtionhallinto muutamiin keskuspaikkoihin ja yhdistää kunnat suuremmiksi kokonaisuuksiksi.
Hanke on siten pääasiassa riippuvainen tämän poliittisen ajatuksen etenemisestä ja yksittäisen hallinnonalan todellisilla tarpeilla ei välttämättä ole tässä merkitystä.

Kihlakunnanvirastojen osalta tämä tarkoittaa paikallishallinnon lopettamista nykymuodossaan ja sen korvaamista kaukaisista keskuksista johdetulla järjestelmällä.
Satoja vuosia vanhan perinteen mukaisen hallintomallin purkaminen oikeusministerin päätöksellä on olennainen muutos Suomen hallintojärjestelmässä.

Kehityskulussa palataan tavallaan takaisin 1600-luvun hallintojärjestelmään, jossa voudit Turun, Hämeen, Raaseporin, Viipurin ja Olavinlinnoista hoitivat paikallisen hallinnon, verotuksen ja perinnän.
Oikeusministeriön alaiset yksiköt vähenevät ja hallintomalli yksinkertaistuu.

Valta kasvaa muutamissa keskuksissa, mutta paikallinen toimiminen vähenee.

Hallintojärjestelyssä on puolensa, joita on myös mandollista tarkastella paikallisväestönkin kannalta.
Forssan kihlakunnanvirasto hoitaa valtion paikallishallinnon Lounais-Hämeessä. Paikkakuntaan kuului aikanaan Urjala, joka yhteistyökuvioissa yhdistettiin 1980-luvulla Valkeakoskeen ja Someron kaupunki, joka hakeutui Hämeen pitkien etäisyyksien vuoksi Turun- ja Porin lääniin.

`"r

Hallintoalue on siten suuntaantunut aiemmin pohjoiseen ja länteen ja suuntaantuminen itään on uusi asia. Kaupankäynti on täältä aina suuntaantunut Turkuun ja Helsinkiin ja vain verot on toki viety Hämeen linnaan.
Läänijaon muutos on heikentänyt tilannetta kun aiemmin Forssa oli Hämeen läänin tärkeimpiä nimismiespiirejä Hollolan ja Nokian jälkeen ja nyt Etelä-Suomen läänissä sitä käsitellään viimeisenä rippeenä, joka voidaan ensimmäisenä yhdistää muihin piireihin.
Hallintomuutokset oikeushallinnossa
Kihlakuntauudistuksessa 1994 suunnitteluvaiheessa Hämeenlinnan ulosottoviraston tulevat vaikeudet olivat aavistettavissa ja täältäkin pyrittiin vaikuttamaan siihen että Hämeenlinnaan nimitettäisiin kaksi voutia. Tuolloin mm. Janakkalan työmäärätilasto oli hyvin suuri. Virka palkkoineen olisi silloin siirtynyt sisäasianministeriöltä oikeusministeriölle ilmaiseksi. Hämeenlinnan tuolloinen kaupunginvouti Toivola ilmoitti kuitenkin ettei Hämeenlinnassa ole tarvetta kandelle voudille ja toimistopäällikkö vahvisti asian.
Kymmenen vuoden kuluttua ongelma tuli nyt eteen. Tuolloinen päätös oli ilmeisen väärä.
Merkitys kihlakunnanvirastoille

Oikeusministeriön suunnitelma on laadittu silloin kun kihlakuntia oltiin vielä poliittisella konsensuksella lakkauttamassa. Suunnitelmahan lopettaa kihlakunnat kun niiden ulosottoosastot yhdistetään pääasiassa ulosottovirastoihin.
Kun ilmeni että suunnitelma kihlakuntien lakkauttamisesta ei etene tämän eduskunnan aikana hanke ja valmistelu lykättiin yli vaalien.
Tämä kehityskulku lamaannutti mm. rakennushankkeet.
Täällä oli pitkällä rakennushanke kihlakunnanviraston ja käräjäoikeuden tilojen korjaamiseksi ja laajentamiseksi, mutta äkillinen hanke kihlakuntien lakkauttamiseksi keskeytti suunnittelun.

Nyt ministeriöt odottavat tilanteen selkiintymistä ja valtion tiloja makaa tyhjillään täällä odottamassa ministeriöiden päätöksiä samalla kun henkilökunta ja asiakkaat kärsivät tilanahtaudesta. Kihlakunnanviraston toimitalon katto vuotaa toistuvasti, mutta korjaus odottaa em. laajennusremonttia todennäköisesti yli vaalien.

Henkilökunta kärsii kosteusvauriosta ja oireilee sairauspoissaoloin, mutta poliittinen epäselvyys hallinnon kohtalosta lykkää korjauksia.

Sinällään paikkakunnalle ei aiotusta yhdistämishankkeesta ole mitään hyötyä, mutta tätä ei ole tietysti edellytettykkään.
Kihlakunnanimismiehen se on kuitenkin sanottava ääneen.

..

•

Hanke lisää turhaa matkustelua, edellyttää runsaasti (muuten tarpeettomia) kokouksia ja hidastaa toimintaa.

Oletettavasti hanke johtaa myös poliisin toimintojen johdon siirtämiseen jonnekin kaukaiseen paikkaan jossa paikalliset avunpyynnöt eivät enää liikuta.

Paikka ei välttämättä ole Hämeenlinna. Syyttäjäosastonkin toimintoja ollaan muodollisesti jatkossa ohjaamassa Järvenpäästä. Tilastot eivät välttämättä ole olennaisia kun resurssien jakoa alueella mietitään jatkossa. Johtopaikkakunnilla on tapana korostaa tilastoista ilmenemätöntä suhteellista tarvetta suurempaa resurssipulaansa.

Paikallinen etu katoaa matkalla ja tilanne luisuu käsistä. Hajottamalla kihlakuntahallintoa avataan Pandoran lipasta ilman että tiedetään mihin se johtaa.
Kehittämisvisio
Valtionhallinnon kehittämisessä ollaan menossa erikoiseen suuntaan kun kehittämisenä pidetään vain toimintojen karsimista ja keskittämistä muualle kuin toimintapaikkakunnalle.

Yksityissektorilla avataan samaan aikaan tänne uusia kauppoja, perustetaan toimipisteitä ja sijoitetaan henkilökuntaa. Samalla toimintamallilla pitäisi esimerkiksi Lidlin tai SOK:n kehittää toimintaansa keskittämällä kaupat vain ns. kasvukeskuksiin.

Ajattelumalli on kovin yksioikoinen kun muuta kehittämistä ei ole suunniteltu kuin toimintojen keskittämistä harvempiin pisteisiin.

Isoilla paikkakunnilla on toki ajattelumallina luulo pienempien yksiköiden yhdistämisen korjaavan niiden ongelmia kuvitelluilla vapailla resursseilla. Näin ei ole kuitenkaan missään käynyt mutta inhimillinen ajattelutapa elää silti.

Tosiasiassa pienten yksiköiden resurssit ovat yleensä suhteellisesti enemmän alimitoitettuja, mutta vajeesta ei ole aikaa valittaa eikä se ole viisastakaan. Yhdistämiset eivät ole parantaneet tilannetta.

Mielekkyys läänissä

Oikeusministeriön kannalta yhdistettävien pilottipiirien valikoituminen ei vaikuta järkevältä kun yhdistämiset kohdistuvat täällä nimenomaan Forssaan ja Imatraan, joissa kummassakin kihlakunnanvouti johtaa kihlakunnanimismiehenä kihlakunnanvirastoa ja tältä kannalta juuri näissä yhteisen määrärahan jaon olettaisi olevan oikeusministeriön henkilökunnan kannalta parhaiten järjestetyn.

Niissä piireissä, joissa poliisimies vastaa määrärahajaosta olettaisi olevan enemmän paineita irtaantua kihlakunnista kuin juuri Forssassa ja Imatralla.

Lainsäädännön ongelmat

Tässä tilanteessa jossa kihlakuntahallinnon lakkauttaminen on jäänyt toteutumatta uudistuksen juridinen pohja on ongelmallinen.
Voimassaolevan lain mukaan paikallishallinto on järjestettävä kihlakunnittain. Uudistuksen B- vaiheen on ilmoitettu edellyttävän tämän lain muuttamista. A-vaiheen ei ole sitä katsottu vaativan.

Paikallisesti tuntuu epäoikeudenmukaiselta se että viereisen 77 hengen Lohjan kihlakunnanviraston ulosotto-osaston lakkauttaminen vaatii lainsäädännön muuttamista, mutta 72 hengen Forssan kihlakunnanviraston osasto voidaan lakkauttaa siitä välittämättä.

Tulevaisuus

Useita yksikköjä ollaan lopettamassa tai lopetettu ja keskitetty Hämeenlinnaan.
Osa siirtymään velvoitetuista on etsiytynyt muulle tai jäänyt sairaslomalle, mutta osa kulkee päivittäin 120 kilometrin työmatkaa.
Kun jatkossa virkamiehiä kulkee verotoimistosta, pelastuslaitoksesta, ulosotosta ja poliisista kukin keskitettyihin virastoihin virka-aikaan on mielekästä hankkia työmatkoihin oma bussi. jossa on mandollisuus työntekoon muuten hukkaan kuluvana matka-aikana.

Virastollinen virkamiehiä tulee kulkemaan bussilla tekemään työtään ns. maakuntakeskukseen. Ajatus tuntuu absurdilta, mutta on täysin tämän poliittisen linjan mukainen lopputulos.

Kannanotto

Täällä on usein esillä kysymys, kuka on tämän hankkeen takana? Kuka tätä ajaa ja miksi? Kuka tästä hyötyy ja miten?
Täällä vastausta ei tiedetä.
Forssan kihlakunnanviraston kannalta hanke ei ole mielekäs.

Pentti Broman

Forssan kihlakunnannimismies

t

RIIHIMÄEN KIHLAKUNTA Temppelikatu 8
PL 69
11101 RIIHIMÄKI
p. 019-77371
fax 019-724822
OIKEUSMINISTERIÖ

28.6.2005
EfELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LANSSTYRELSEN I SÖbRA FINLANDS LAN
2 9 -06- 2005 KIrJaamolHelsinki

LAUSUNTO YHTEISTOIMINTAMÄÄRÄYSESITYKSESTÄ HÄMEENLINNAN ULOSOTTOVIRASTOON

Valtioneuvoston selonteossa todetaan, että palvelujen saatavuus turvataan ja niiden laatua parannetaan tehostamalla johtamista ja resurssien käyttöä sekä lisäämällä tuottavuutta muun muassa tieto- ja viestintäteknologiaa sekä laajempaa yhteistoimintaa hyödyntämällä.

Palvelujen saatavuus

Riihimäen ja Forssan ulosotto-osastojen siirtyminen Hämeenlinnan ulosottoviraston hoidettavaksi ei vaikuta palvelujen saatavuuteen millään tavoin, jos osastot jäävät entisille sijaintipaikoilleen henkilöstöineen.

Palvelujen laatu

Selonteon mukaan palvelujen laatu paranee johtamista tehostamalla. Jos yksi voudeista siirtyy Hämeenlinnaan ja yksi vastaa sekä Forssan että Riihimäen ulosotto-osastojen toiminnasta, tarkoittaa se, että nämä osastot ovat muutaman päivän viikossa ilman paikalla olevaa johtajaa. Riihimäen ja Forssan välinen matkustelu vie aikaa. Näin järjestettynä uudistus ei tehosta johtamista, vaan heikentää sitä.

Jos voudit jäävät osastoihinsa, niin johtamisen taso pysyy ennallaan eikä tehostu. Jos ajatuksena on tulevaisuudessa poistaa alueelta yksi voudin virka, niin se lisää toisen voudin matkustelua Riihimäen, Forssan ja Hämeenlinnan välillä ja Riihimäki sekä Forssa ovat muutaman päivän viikossa ilman paikalla olevaa johtajaa. Johtaminen ei tehostu, vaan heikkenee.

Yhdeksi vaihtoehdoksi jää koko ulosoton henkilöstön siirtäminen Hämeenlinnaan, jolloin voidaan ajatella johtamisen tehostuvan. Tämä on kaksiteräinen miekka, koska siirto heikentää palvelujen saatavuutta Riihimäellä ja Forssassa. Selonteon mukaan ulosottolaitoksella tulee olla koko maan kattava ja riittävän tiheä toimipaikkaverkko, joka mandollistaa kansalaisten asioinnin. Ulosoton tehokkuus vaatii, että avustavien ulosottomiesten toimipaikka on maantieteellisesti riittävän lähellä ulosottovelallisia.

Jos Riihimäen ja Forssan ulosotto-osastot siirretään Hämeenlinnan ulosottoviraston hoidettaviksi, niin toimintatavan valinnasta riippuen palvelujen saatavuus ja laatu pysyvät joko ennallaan tai heikkenevät. Tämän vuoksi yhdistäminen ei ole perusteltua

Jarmo 19olma kihlakunnannimismies

:r

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21592);(4987,21592);(4987,13171);(21605,13171);(21605,0);(0,0);fBehindDocument0
Oikeusministeriö

Kaisa emilä halli opäällikkö

Täytäntöönpano: Etelä-Suomen lääninhallitus/Oikeushallinto-osasto

Juhani Honka maakuntajohtaja

Hämeen maakuntahallitus 20.6.2005
ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LANSSTYRELSEN I SÖDRA FINLANDS LAN
2 2 -06- 2005 Klp1MIO/M.111I11t1
Viite: Lausuntopyyntö 4.5.2005, OKU223B
LAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖLLE ULOSOTON UUDELLEEN ORGANISOINNISTA
Hämeen liitto ei tässä vaiheessa ota kantaa esitettyyn Forssan ja Riihimäen ulosottopiirien yhdistämisestä Hämeenlinnan ulosottopiiriin.
Ministeriön kihlakunnanvoudeille 11.3.2005 päivätyn asiaa koskevan kirjeen mukaan kunkin muodostettavan yhteistoiminta-alueen tulee laatia 1.9.2005 mennessä toiminta-ja organisaatiomalli sekä henkilöstösuunnitelma. Hämeen liiton mielestä vasta näiden valmistuttua voidaan yhdistämisen vaikutuksia alueilla arvioida.
Hämeen liitto esittääkin, että liitolle ja sen jäsenkunnille varattaisiin mandollisuus lausua kantansa edellä mainittuihin, omaa aluetta koskeviin toiminta- ja organisaatiomalleihin ja henkilöstösuunnitelmiin niiden valmistuttua.
Hämeen liiton mielestä valtion alue- ja paikallishallinnon toimialan ja toimialueen uudelleen järjestämisen ehdoton edellytys on, että hallinnollisilla uudelleen järjestetyillä voidaan saada palvelujen käyttäjien kannalta parempia, riittävän erikoistuneita, paremmin saavutettavia ja/tai tehokkaampia palveluja.
HÄMEEN LIITTO

Hämeen Uitto • Regional Council of Häme • Niittykatu 5 • Fin-13100 Hämeenlinna • tel +358(0)3 647 401 • fax +358 (0)3 647 4026 • www.hameenliitto.fi
H:\LAUSU\Lausunnot_2005\05_117.doc

Sivu
8

8§

HÄMEENLINNAN KAUPUNKI	Kokouspäivämäärä
Kaupunginhallitus	23.5.2005
Dnro KH: 1100/2005
Etelä-Suomen lääninhallituksen lausuntopyyntö koskien Forssan ja Riihimäen kihlakuntien ulosottoasioiden hoitamista Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirastossa

Etelä-Suomen lääninhallitus on lähettänyt 4.5.2005 kaupungille ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportin liitteen sekä oikeusministeriön kirjeen koskien ministeriön esitystä yhteistoimintamääräykseksi, jonka mukaan Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella.

Lääninhallitus on pyytänyt antamaan lausunnon esityksen johdosta. Lausunto tulee osoittaa oikeusministeriölle ja toimittaa lääninhallituksen oikeushallinto-osastolle 30.6.2005 mennessä.

Loppuraportin liite sekä oikeusministeriön kirje ovat kaupunginhallituksen asiakirjoissa.

Hellstenin ehdotus: Kaupunginhallitus päättää lausuntonaan ilmoittaa, ettei Hämeenlinnan kaupungilla ole huomautettavaa esityksen johdosta.

Päätös: Kaupunginhallitus hyväksyi ehdotuksen. Muutoksenhaku: Liite 2.
Maksutta
Etelä-Suomen lääninhallitus

Pöytäkirjan nähtäväksi asettaminen: 31.5.2005 Otteen oikeaksi todistaa:
Hämeenli~assa 2.6.2005

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21607);(19585,21607);(19585,14280);(21607,14280);(21607,0);(0,0);fBehindDocument1r
Kaj ,gjörrlån hallintojohtaja

Sivu
44

I

HÄMEENLINNAN KAUPUNKI	Kokouspäivämäärä
Kaupunginhallitus	23.5.2005
MUUTOKSENHAKUKIELLOT	Liite 2

Seuraavista päätöksistä ei saa tehdä kuntalain 91 §:n mukaan oikaisuvaatimusta eikä kunnallisvalitusta, koska päätös koskee vain valmistelua tai täytäntöönpanoa. Pykälät

5 — 8, 12, 14, 15, 19

HVaL 3 §:n 1 mom:n / muun lainsäädännön mukaan seuraaviin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla.
Pykälät ja valituskieltojen perusteet

10 §Nalituskielto. Etuostolaki 22 § 2. mom.

Kieltojen perusteet

Lisätään pöytäkirjaan/otteeseen

„rN	LAN 14 ..06- 2005

Kirjaamo/Helsinki

HATTULAN KUNTA	PÖYTÄKIRJAN OTE	Kokouspäivämäärä
Kunnanhallitus	06.06.2005
132§ LAUSUNNON ANTAMINEN OIKEUSMINISTERIÖN ESITYKSESTÄ ULOSOTON YKSIKKÖKOON SUURENTAMISEKSI
Khall. 6.6.2005
Ulosoton organisaatiotyöryhmä on 15.2.2005 luovuttanut loppuraporttinsa (Oikeusministeriö, lausuntoja ja selvityksiä 2005:3) oikeusministeriölle. Työryhmä esittää ulosottopiirien lukumääräksi 22 piiriä. Yhdistämiset toteutettaisiin kandessa vaiheessa vuoden 2006 alussa (vaihe A) ja vuoden 2008 alussa (vaihe B).

Ensimmäiset yhteistoimintamääräykset, jotka siis tulisivat voimaan vuoden 2006 alussa, oikeusministeriöllä on tarkoitus antaa kuluvan vuoden lopulla. Sitä ennen lääninhallitukset yhteistyössä ministeriön kanssa käyvät lain edellyttämät henkilöstön sekä virastoj en ja kuntien edustajien kuulemiset.

Viime kädessä puitteet edetä piirikokojen suurentamisessa antaa eduskunta syksyllä lausuessaan käsityksensä hallituksen kihlakuntaselonteosta. B -vaiheen toteuttaminen edellyttää muutoksia lainsäädäntöön. Ulosottolain osalta muutokset on tarkoitus sisällyttää kokonaisuudistuksen IV vaiheeseen, jonka on arvioitu tulevan voimaan vuoden 2008 alussa.

Vaikka asiaan sisältyy vielä joitakin epävarmuustekijöitä lähinnä B -vaiheen osalta, on tärkeää aloittaa muutoksen valmistelu jo nyt sekä käytännöllisellä että henkisellä tasolla. Viime vuonna maaliskuun alussa toteutetuista yhdistämisistä saatuj en kokemusten perusteella ulosottopiirien yhdistäminen on pitkä ja suhteellisen raskas prosessi, joka jatkuu vielä pitkään varsinaisen yhdistämisajankohdan jälkeen-kin. Muutos voi osalle henkilöstöä muodostua tarpeettoman raskaaksi, jollei turhia pelkoja pyritä heti avoimuudella ja oikealla tiedolla poistamaan. Yhdistämistoimien vastuuhenkilöiden tuleekin alusta lähtien painottaa sitä, että ministeriön hallinnonalalla vakiintuneiden henkilöstöpoliittisten periaatteiden mukaisesti ketään ei velvoiteta muuttamaan toiselle paikkakunnalle vastoin tahtoaan eikä ketään organisaatiouudistuksen yhteydessä irtisanota.

Ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportin sekä oikeusministeriön esityksen yhteistoimintamääräykseksi mukaan Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella.

Lääninhallitus pyytää mm. Hattulan kuntaa antamaan lausuntonsa (Alueiden kehittämislaki 37 § 12.7.02/602) edellä mainitun esityksen johdosta.

Päätösehdotus (kj):
Kunnanhallitus päättää lausuntonaan ilmoittaa, että Hattulan kunnalla ei ole huomautettavaa oikeusministeriön esityksestä yhteistoimintamääräykseksi, jonka mukaan Hämeenlinnan kihlakunnan

rf

HATTULAN KUNTA	PÖYTÄKIRJAN OTE	Kokouspäivämäärä
Kunnanhallitus	06.06.2005
ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella.

Päätös:
Kunnanhallitus hyväksyi yksimielisesti päätösehdotuksen.

Lisätietoja hallintojohtaja Harri Toivonen, puh. 673 1217, 0500-644 973.
Otteen oikeaksi todistaa Hattulassa 13.6.2005

Helena Ala-Kotila Kamreeri

a

LAH ETE
23.6.2005

KUNNANHALLITUS Juttilantie I
14200 Turenki

ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LANSSTYRELSEN I SÖDRA FINLANDS LAN
2 6 .g0. 2005
KI_Pj_IiAme Mefelnkl

Etelä-Suomen lääninhallitus PL 150
I3101 Hämeenlinna

2 7 -06 ...

Kirjaamo/H meenlinna

r

ETE!A-SUOMEN L.AANiNE-;AL.LlTLJS LANSSTYRELSL-N 3 SOMA i=NL.ANpS LI+h

Oheisena tiedoksi otteella Janakkalan kunnanhallituksen päätös 178 § 6.6.2005 lausun-nosta koskien ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraporttia.
JANAKKALAN KUNNANHALLITUS
Juho VVlLep ånen vs. arkistosihteeri

Janakkalan kunta Juttilantie 1, 14200 Turenki puh. (03) 68 011, fax (03) 680 1209 www.janakkala.li

Sivu
20

vs. arki

st
ihteeri uho Leppänen

PÖYTÄKIRJANOTE
JANAKKALAN KUNTA	Kokouspvm
Kunnanhallitus	6.6.2005
KH:199 /2005
178 §	LAUSUNTO ULOSOTON ORGANISAATIOTYÖRYHMÄN LOPPURAPORTISTA

178 §
Kh 6.6.05	(Valmistelu: hallintojohtaja Liisa Puranen, puhelin (03) 680 1214)

Ulosoton organisaatiotyöryhmä on 15.2.2005 luovuttanut loppuraporttinsa oikeusministeriölle. Työryhmä esittää ulosottopiirien lukumääräksi 22 piiriä. Yhdistämiset toteutetaan kandessa vaiheessa vuoden 2006 alusta (vaihe A) ja vuoden 2008 alusta (vaihe B). Vaiheeseen A sisältyy oikeusministeriön esitys yhteistoimintamääräykseksi, jonka mukaan Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella.

Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää mm. Janakkalan kunnan lausuntoa esityksen johdosta 30.6.2005 mennessä.

Maakunnan kunnanjohtajat ovat kokouksessaan 17.5.2005 § 8 käsitelleet asiaa. Hämeen liitto antaa myös asiasta lausuntonsa. Kunnanjohtajakokouksessa on todettu, että kuntien lausunnoissa tulisi edellyttää, että valmistelun jälkeen maakuntien liitoille varataan vielä mandollisuus antaa lopullisesta esityksestä lausunto.

Johtoryhmä on 30.5.2005 käsitellyt asiaa eikä näe Janakkalan kunnan osalta estettä esitykselle. (LP)

Kunnanjohtaja: Kunnanhallitus päättää ilmoittaa lausuntonaan Etelä-Suomen lääninhallitukselle, että Janakkalan kunnalla ei ole huomautettavaa esitykseen Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueiden ulosottoasioiden hoitamisesta Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirastossa 1.1.2006 alkaen. Kunnanhallitus edellyttää, että valmistelun jälkeen maakuntien liitoille varataan vielä mandollisuus antaa lopullisesta esityksestä lausuntonsa.

Päätös: Ehdotus hyväksyttiin.

Otteen oikeaksi todistaa Janakkalassa 22.6.2005

Viranomainen	KOKOUSPÖYTÄKIRJA Nro	Sivu
LAMMIN KUNTA	7/2005	287(322) Kunnanhallitus
	LA	LSL_:	kAhi	
Kokousaika	Maanantai 06.06.2005 klo 15.00 - 17.10	
Kokouspaikka	Lammin kunnanvirasto	
Saapuvilla olleet jäsenet
(ja merkintä siitä, kuka toimii
puheenjohtajana)
poissa:	Pekkanen Erkki	p~	-~	~,	"	,TMS
` y ~
Hakala Eino	, l-	' AN
Lindholm Sinikka
Myyryläinen Timo	2t55
Ojamäki Mauri
Rahkio Marjatta	Kirjaar~io/Helsinki
Torttila Annamari
Virranranta-Salo Marja-Leena	varajäsen
Nokkonen Helena	
Muut saapuvilla olleet
(ja läsnäolon peruste)	Mäki-Maukola Tapio	kvalt pj.
Lehtinen Marja-Leena	kvalt I vpj.
Kauppinen Marja	kvalt II vpj.
Tuominen Tapio	kunnanjohtaja, esittelijä
Hirviniemi Helena	hallintojohtaja, sihteeri
Sandelius Ake	talousjohtaja, klo 15.00 - 15.45
Vanhala Ismo	tekninen johtaja, klo 15.00 - 15.40	
Laillisuus ja päätös-
valtaisuus	Kokous todettiin lailliseksi ja päätösvaltaiseksi.	
Asiat	§:t 177 - 196	
Pöytäkirjan tarkastustapa
(tarkastuspaikka ja —aika sekä
tarkastajien valinta taikka merkin‑
tä edellisen kokouksen pöytäkir‑
jan tarkastamisesta)	Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin jäsenet Eino Hakala ja Annamari Torttila.
pöytäkirjan tarkastus toimitetaan perjantaina 10.6.2005.	
Pöytäkirjan allekirjoitus ja
varmennus	Puheenjohtaja	Pöytäkirjanpitäjä
Ccra~~
rkki Pekkanen	Helena	irv niemi	~~A	i~, ili,	
Pöytäkirjan tarkastus
Pöytäkirja on tarkastettu ja todettu
kokouksen kulun mukaiseksi.
Pöytäkirjan käsittelylehdet on
samalla varustettu
lamme.	Tarkastusaika
Perjantai 10.6.2205	
	Allekirjoitukset
Eino Hakala	Annamari To	la	
Pöytäkirja on pidetty
yleisesti nähtävänä	Paikka ja pvm
Lammin kunnanvirastossa maanantaina 13.6.2005 klo 10.00 - 12.00	
	Virka-asema	Allekirjoitus
/h77-; 1
Ilmoitustaulunhoitaja	Armi Havu	

Otteen jakelu	Etelä-Suomen lääninhallitus

LAMMIN KUNTA	OTE PÖYTÄKIRJASTA
Kunnanhallitus	06.06.2005

Lausunnon antaminen Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottoviraston toiminnan laajentamisesta 1.1.2006 lukien
KH 6.6.2005
Etelä-Suomen lääninhallitus on kirjeessään 4.5.2005 lähettänyt ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportin liitteen sekä oikeusministeriön kirjeen 11.3.2005 koskien ministeriön esitystä yhteistoimintamääräyksiksi, jonka mukaan Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 lukien ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella. Samalla lääninhallitus pyytää asiassa lausuntoa, joka tulee osoittaa oikeusministeriölle ja toimittaa lääninhallituksen oikeushallinto-osastolle 30.6.2005 mennessä.

Esitys perustuu ulosoton organisaatiotyöryhmän 15.2.2005 luovuttamaan loppuraporttiin. Siinä työryhmä esittää ulosottopiirien lukumääräksi 22 piiriä. Yhdistymiset toteutettaisiin kandessa vaiheessa vuoden 2006 alussa ja vuoden 2008 alussa. Kanta-Hämeen osalta uudistus toteutettaisiin kokonaisuudessaan 1.1.2006 lukien, jolloin Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien osalta ulosottoasiat.
(HH)

Ehdotus: Kunnanhallitus päättää lausuntonaan ilmoittaa, ettei Lammin kunnalla ole erityistä lausuttavaa Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottoviraston toiminnan esitetyn laajentamisen johdosta.

Päätös: Ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti.
Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa
Lammilla 14.06.2005
/i.2-41-1)
Armi Havu keskusarkistonhoitaj a

Lisätietoja antaa:
Hallintojohtaja Helena Hirviniemi puh. 03.6313 202
sähköposti: etunimi. sukunimi@lammi. fi

TUULOKSEN KUNTA	Kokouspäivämäärä

Pöytäkirj antarkastaj at

Kunnanhallitus 11/2005

14.6.2005

ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LANSSTYRELSEN I SÖDRA FINLANDS LAN

27 -06- 2005

KlrJaamolHelsinki

Puheenjohtaja	Pöyt, ipanpitäjä 

Tapill Virtanen

PÖYTÄKIRJAN ALLE KIRJOITUS JA VARMENNUS

KOKOUSPÖYTÄKIRJA
LÄSNÄOLLEET JÄSENET Vesa Kaloinen, 1. vpj
Annikki Mutta
Henna Nuorteva
Mirja Piiroinen Antti Ranki
Jaana Salo
Heikki Seppälä
Johanna Rosenberg	Keijo Tonterin varajäsen Tapio Virtanen, pj
Poissa:
Keijo Tonteri, jäsen

MUUT LÄSNÄOLLEET
Reijo Saksa, valtuuston puheenjohtaja
Heikki Karisto, valtuuston 1. varapuheenjohtaja Aija Tuimala, kunnanjohtaja, esittelijä
Taina Ketola, vs. hallintojohtaja, pöytäkirjanpitäjä

Poissa:
Arto Järvinen, valtuuston 2. varapuheenjohtaja

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,19290);(16334,19290);(16334,21600);(21595,21600);(21595,0);(0,0);fBehindDocument0
Allekirjoitukset

Annikki Mutta

~ • ~~-" enna Nuorteva

PÖYTÄKIRJAN TARKASTUS

Tarkastusaika 20.6.2005

PÖYTÄKIRJA ON PIDETTY YLEISESTI NÄHTÄVILLÄ

Tuuloksen kunnanvirastossa 21.6.2005 klo 9-14 Virka-asema
vs. hallintojohtaja

Allekirjoitus etola

Pöytäkirjant kastajat

Otteen pöytäkirjasta oikeaksi t.distaa: 

Tuulos 23.6.2005

J_
.,'_
Taina Ketola

TUULOKSEN KUNTA	Kokouspäivämäärä
Kunnanhallitus 11/2005	14.6.2005
196 § LAUSUNTOPYYNTÖ / ULOSOTTOVIRASTO-ASIA (valmistelija kj Aija Tuimala 03-631 1821)

Etelä-Suomen lääninhallitus on pyytänyt kuntia antamaan lausuntonsa 30.6. mennessä (Alueiden kehittämislaki 37 § 12.7.02/602 perusteella) oikeusministeriön ulosoton organisaatioryhmän loppuraportin johdosta.

Loppuraportissa Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella. Työryhmässä kaksivaiheisesti vuosien 2006 ja 2008 alussa tiivistetään ulosottopiirejä siten, että lopulta niitä olisi 22. Eduskunta antaa viime kädessä puitteet piirikokojen suurentamisesta lausuessaan kihlakuntaselonteosta. Vuoden 2008 muutosten toteuttaminen (nk. B-vaihe) edellyttää muutoksia lainsäädäntöön.

Vaikka asiaan liittyy vielä joitakin epävarmuustekijöitä lähinnä B-vaiheen osalta, muutoksen valmistelu on oikeusministeriön mukaan tärkeää jo nyt. Kihlakunnanvoudit on määrätty yhteistoiminta-alueiden vastuuhenkilöiksi ja heille on annettu tehtäväksi 1.9.2005 mennessä toiminta- ja organisaatiomallien sekä henkilöstösuunnitelmien tekeminen.

Kanta-Hämettä ei koske lainkaan vaihe B.

Ki:n esitys: Kunnanhallitus merkitsee asian tiedokseen ja ilmoittaa lausuntonaan tyytyvänsä ratkaisuun.

Valtion suunnalta on menossa parhaillaan kaksisuuntainen organisaatioiden kehittäminen eli samanaikainen keskittäminen sekä hajauttaminen. Tanskan mallissa palvelupisteitä keskitettiin kuntiin asiakkaiden lähelle kun taasen meillä Suomessa palveluja jatkuvasti viedään kauemmaksi asiakkaasta ja pidetään yllä erillisiä virastoja. Tasapainoisen aluekehityksen kannalta sektoriministeriöiden ratkaisut eivät ole viime aikoina olleet aina edullisia.

Päätös: Kunnanhallitus hyväksyi yksimielisesti kunnanjohtajan esityksen.

TUULOKSEN KUNTA	MUUTOKSENHAKUKIELTO
Kunnanhallitus	Oikaisuvaatimus/Kunnallisvalitus
Päivämäärä	Pykälä
14.6.2005	196
Muutoksen-	_X_ Koska päätös koskee vain valmistelua tai täytäntöönpanoa, kuntalain 91 ':n nojalla tästä päätöksestä ei
hakukielto ja	saa tehdä oikaisuvaatimusta eikä kunnallisvalitusta sen peruste
Muu peruste, mikä
Liitetään otteeseen/päätökseen

21.6.2005

FORSSAN KAUPUNKI Oikeusministeriö
Ulosoton organisaatiomuutosta koskeva lausunto

MLA-SUOMEN	LLITUS LANQBTY Q8NN 4 ODRAI~ .NANON
2 2 -06- 2006
	KIrjaamo/HsIsInkI

Valtion paikallishallinnon kehittämisen perusteista annetun lain (126/1992) tavoitteena on sen 2 §:n mukaan mm. turvata palvelujen riittävä ja tasapuolinen saatavuus. Lain 3 §:n mukaan valtion paikallishallinto järjestetään kihlakunnittain. Kihlakuntia muodostettaessa tulee ottaa huomioon eri alueiden erityis‑
piirteet, kuten asukasmäärä, asukastiheys, laajuus, liikenneyhteydet ja kieliolot niin, että syntyy edellytykset 2 §:ssä mainittujen tavoitteiden saavuttamiselle. Kaupungin käsityksen mukaan nykyinen järjestely toteuttaa lain 2 ja 3 §:ien tavoitteita paremmin kuin lausuntopyynnössä tarkoitettu uusi järjestely.

Lausuntopyynnön liitteenä olevassa oikeusministeriön kirjeessä B-vaiheen toteuttamisen todetaan edellyttävän lainsäädännön muutoksia. Yksikkökoon suurentamista koskevassa liitteessä Kanta-Hämeessä tehtäväksi ehdotettu muutos on sisällytetty A-vaiheeseen. Uudellamaalla samankaltaisessa tilanteessa tehtäväksi ehdotettu muutos on sitä vastoin sisällytetty vasta lakimuutoksia edellyttävään B-vaiheeseen. Kaupungille ei ole esitetty menettelyn perusteluita. Sen vuoksi kaupungilla ei ole mandollisuutta arvioida kyseessä ole-van ehdotuksen säännöstenmukaisuutta.

Forssan kihlakunnan toimialue käsittää samat kunnat kuin Forssan käräjäoikeuden tuomiopiiri. Nämä kunnat eli Forssan kaupunki sekä Humppilan, Jokioisten, Tammelan ja Ypäjän kunnat muodostavat Forssan seutukunnan. Fors-san seutukunta sijaitsee Hämeenlinnan ja Turun seutukuntien välimaastossa samoin kuin naapurina oleva Loimaan seutukuntakin. Oikeusministeriö on selvittänyt oma-aloitteisesti Forssan ja Loimaan käräjäoikeuksien yhdistämistä ja tekee asiassa päätöksen tiettävästi lähiaikoina. Forssan ja Loimaan kihlakunnilla on yhteistyötä. Kaupungin näkemyksen mukaan Forssan ja Loimaan kihlakuntien yhteistyön erilaiset lisäämismandollisuudet olisi tarkoituksenmukaista selvittää ennen nyt kyseessä olevia ulosoton ratkaisuja.

Forssan kihlakunnan ulosotto-osasto toimii varsin tehokkaasti. Kaupungin käsityksen mukaan ulosottoasioiden hoidon muuttuminen esitetyin tavoin hankaloittaisi selvästi Forssan seudun asukkaiden ja yritysten tilannetta. Monet asiat vaativat asioimista ulosottoviranomaisen luona. Forssassa tulee olla toi‑
Postiosoite
PL 62	Katuosoite
Turuntie 18	Vaihde
(03) 41411	Telefax
(03) 4226	583	
30101 FORSSA	30100 FORSSA				

2
miva palvelutoimisto siinä tapauksessa, että Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto ryhtyy hoitamaan Forssan kihlakunnan ulosottoasiat. Mandollisimman moni työtehtävä tulee säilyttää paikkakunnalla.

Kaupungin arvion mukaan lausuntopyynnössä tarkoitetun menettelyn ilmeiset haitat ylittävät sen mandolliset hyödyt.

FORSSAN KAUPUNKI Kaupunginhallitus
-
/'T-apani Venho
kaupunginjohtaja	Matti Pietilä
kaupunginsihteeri		
Postiosoite	Katuosoite	Vaihde	Telefax	
PL 62
30101 FORSSA	Turuntie 18
30100 FORSSA	(03) 41411	(03) 4226 583	

JOKIOISTEN KUNTA	LAUSUNTO
Kunnanhallitus
6.6.2005

Etelä-Suomen lääninhallitus PL 150
13101 HÄMEENLINNA

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,17182);(17798,17182);(17798,21605);(21604,21605);(21604,0);(0,0);fBehindDocument0
i	K rj •'mt.a1',:'? ~~	s31as1

F.-ITt.'.L'-1 ...1)01 :N	..i._iTUå's
L.ANSSIYf%t-.! :i'_.11 I >')i.)R' r-.r+!I..siitfP	1Yx

14

es~'c ~•

ULOSOTONORGANISAATIOTYÖRYHMÄN LOPPURAPORTTI

Jokioisten kunnanhallitus päätti kokouksessaan 30.5.2005 lausuntonaan ulosotonorganisaatiotyöryhmän loppuraportista esittää, että lausunnon antaminen esitetyn materiaalin pohjalta on puutteellisten tietojen takia hankalaa. Ainoaksi asiaksi jää sen toteaminen, että ulosottotoimen hallinto etääntyy maantieteellisesti Forssan seudusta. Hallinnon keskittäminen harvoihin aiempaa suurempiin yksikköihin saattaa heikentää asiakkaan mandollisuuksia saada tarvitsemaansa palvelua.

JOKI ISTEN KUNNANHALLITUS

Jokioisten kunta • Kunnanhallitus • Keskuskatu 29 A • 31600 jokioinen
Puhelin (03) 41 821 • Kaksi (03) 438 4025 • Sähktiposti: jo kioisten.kunta @jokioinen.h tai ctunimi.sukunimi@jokioincn.fi
Internet: www.jokioinen.fi
Pankki: Jokioisten Osuuspankki 508006-1251 • Y-tunnus 0147645-7

LAUSUNTO ULOSOTON ORGANISAATIOTYÖRYHMÄN LOPPURAPORTISTA / FORSSAN KIHLAKUNNAN ALUEEN ULOSOTTOASIOIDEN HOITO
149/05.053/2005
KHALL § 186	Lääninhallitus on lähettänyt 9.5.2005 saapuneen ulosotonorganisaatiotyöryhmän loppuraportin sekä Oikeusministeriön kirjeen koskien ministeriön esitystä yhteistoimintamääräykseksi lausunnolle Tammelan kunnalle. Kirjelmässä on esitetty, että 1.1.2006 alkaen Hämeenlinna kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi ulosottoasiat myöskin Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueilla.

Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää antamaan lausuntonsa esityksen johdosta. Lausunnot tulee osoittaa Oikeusministeriölle ja toimittaa lääninhallituksen oikeushallinto-osastolle 30.6.2005 mennessä. Tämän jälkeen lääninhallitus antaa asiasta oman lausuntonsa ja toimittaa kertyneet asiakirjat Oikeusministeriölle. Liite Oikeusministeriön kirjelmä 11.3.2005.

Päätösehdotus:	Kunnanhallitus päättää

1.	todeta, että suunniteltu ulosoton organisointi johtaa kansalaisten kannalta palvelun läheisyyden katoamiseen ja seudullisen palvelutason heikkenemiseen ja

2.	toteaa, ettei kunnanhallituksella ole Oikeusministeriön ja työryhmän loppuraportin niukan asiasisällön johdosta muuta lausuttavaa.

Päätös:	Hyväksyttiin yksimielisesti päätösehdotus.

Lisätietoja antaa:	Kunnanjohtaja Matti Setälä, puh. 03-4120 200. Otteen oikeaksi todistaa Tammelassa 13.6.2005
Minna-Liisa Mäkilä Keskusarkistonhoitaja

pWrapPolygonVertices8;11;(458,0);(458,5191);(8020,5191);(8020,9351);(8315,9351);(8315,12368);(0,12368);(0,21594);(21595,21594);(21595,0);(458,0);fBehindDocument1
JAKELU	Etelä-Suomen lääninhallitus

TAMMELAN KUNTA	OTE PÖYTÄKIRJASTA
1 Kunnanhallitus	§ 186	06.06.2005

YPÄJÄN KUNTA	pykälä	kokouspäivä	sivu	OTE
Kunnanhallitus	155	20.6.2005	193
LAUSUNTO KIHLAKUNNAN ULOSOTTOASIOIDEN YHTEISTOIMINTA

Kh 155 §	Etelä-Suomen lääninhallitus on kirjeellään 4.5.2005 pyytänyt mm. Kanta-Hämeen maakunnan kunnilta lausuntoa oikeusministeriön esityksestä kihlakuntien yhteistoimintamääräykseksi ulosoton organisointiasiassa. Esityksen mukaan maassa olisi 22 ulosottopiiriä, uudistus toteutettaisiin kandessa eri vaiheessa, 1.1.2006 ja 1.1.2008 lukien. Näistä ensimmäisessä vaiheessa ehdotetaan mm. Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueen ulosoton siirtyvän Hämeenlinnan kihlakunnan hoidettavaksi.
Oikeusministeriö on määrännyt kihlakunnat valmistelemaan em. uudistusta laatien yhteistoiminta-alueen toiminta- ja organisaatiomallin 1.9.2005 mennessä. Vasta tuolloin on tiedossa, mitä ulosoton esitetty yhteistoiminta merkitsisi Forssan alueen palveluille.
Kj:n esitys: Ypäjän kunnanhallitus toteaa, ettei ulosoton yhteistoimintaa koskevaan esitykseen voi tarkemmin ottaa kantaa ennen toimintamallin valmistumista, mutta kuntalaisia koskevan asiakaspalvelun vieminen entistä kauemmas kuntalaisista ei tässäkään asiassa voi olla yleinen etu.

Päätös: Päätösehdotus hyväksyttiin.

Otteen oikeaksi todistaa: Ypäjällä 23.06.05
Taliåni Rasila arkistonhoitaja

pWrapPolygonVertices8;7;(9970,0);(9970,4757);(0,4757);(0,21607);(21596,21607);(21596,0);(9970,0);fBehindDocument1

RIIHIMÄEN KAUPUNKI	Kokouspäivämäärä	Sivu
Kaupunginhallitus	27.6.2005	7
0
Dno KH:866 /2005
365 §	Lausunto ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportista

Etelä-Suomen lääninhallitus on pyytänyt Riihimäen kaupunkia antamaan lausunnon ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportista. Esityksen mukaan Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella.
Kra	er,l;o,a
Loppuraportin esittämää yhdistämistä ei voida pitää kannatettavana. Riihimäen seudun asukasmäärä on tällä hetkellä vahvassa kasvussa, ja loppuraportin esittämä ulosottopiirien yhdistäminen tarkoittaisi tässä tapauksessa seudun asukkaiden näkökulmasta vakavaa palvelutason heikennystä ulosottoasioissa. Ulosottopiirien yhdistämistä harkittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota palvelun saatavuuteen ja asiakaslähtöisyyteen. Näiden kriteerien huomioon ottaminen ei toteudu loppuraportin yhdistämisesityksessä.
(js)
Ehdotus/KJ:
Kaupunginhallitus päättää antaa Etelä-Suomen lääninhallitukselle yllä olevan lausunnon.

Päätös:
Ehdotus hyväksyttiin.
Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkistetusta sekä säädetyllä
tavalla edeltäpäin ilmoitettuna aikana	.	.2o 6.5‑
kaupunginkansliassa yleisesti nähtävänä olleesta p8ytäkirjasta
kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa :
Riihimäellä 5' . i .20 05' Virallisesti:
Täytäntöönpano	asiaote/Etelä-Suomen lääninhallitus
Muutoksenhaku	ei muutoksenhakuoikeutta (kuntaL 91 §)

ErELA-SUOMEN LAANINHALLITUS
LANSSTYRELSEN SÖDRA FINLANDS LAN
2 3 °06- 2005 KlrjaamalHeislnki

HAUSJÄRVEN KUNTA Keskustie 2-4 12100 OITTI

20.06.2005

Lr.N~>:: TYi'.:fL'r.;,‑

OHESSA OTE KUNNANHALLITUKSEN / KUNNANVALTUUS PÖYTÄKIRJASTA 14.06.2005 § 301.
:JAANA LAAKSO PALVELU SIHTEERI

Khali 301 § 14.6.2005

HAUSJÄRVEN KUNTA	Päivämäärä	Sivu
Kunnanhallitus	14.6.2005	530
Dnro YL:356 /2005

301 §	ULOSOTON ORGANISATIOTYÖRYHMÄN LOPPURAPORTTI: ULOSOTON YHTEISTOIMINTAMÄÄRÄYSESITYS JA YKSIKKÖKOON SUURENTAMINEN 2006 JA 2008.
Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää kuntien lausuntoja loppuraportista 30.6.2005 mennessä. Oikeusministeriö esittää yhteistoimintamääräykseksi, että Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi ulosottoasiat myös Forssan ja Riihimäen kihlakuntien alueella. Yhdistämiset toteutettaisiin kandessa vaiheessa vuoden 2006 alussa ja vuoden 2008 alussa. Riihimäki on esitetty toteutettavaksi A-vaiheessa Hämeenlinnaan ja Hyvinkää B-vaiheessa Vantaaseen. B-vaiheessa toteutettavat hankkeet liittynevät koko kihlakuntajakouudistukseen.

Ehdotus: Riihimäki ja Hyvinkää muodostavat yhteisen aluekeskuksen Hausjärven ja Lopen kuntien kanssa. Tämän lisäksi Hyvinkää kuuluu toiminnallisesti myös Keski-Uuteenmaahan. Hausjärven kunta on yhdessä talousalueen muiden kuntien kanssa nähnyt, että työssäkäyntialue olisi keskeinen muodostettaessa uusia kihlakuntia. Hausjärven kunta näkee, että Hyvinkään ja Riihimäen kaupungit, Hausjärven ja Lopen kunnat yhdessä Keski-Uudenmaan kuntien kanssa voisivat muodostaa kihlakunnan, jolle myös ulosottotoimi kuuluu.

Kunnanhallitus esittää lausuntonaan, että esitetystä yhteistoimintamääräyksestä tulisi luopua siihen saakka kunnes tuleva kihlakuntajako on ratkaistu./kj

Päätös: Ehdotus hyväksyttiin.

Itk/tmk

Khali

U
	6 ~a _ fce14,e(4 L	/t~r J
	Pöytäkirjan tarkastajien nimikirjaimet	
	Kvalt	Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta annetun otteen oikeaksi todistaa

4 / 2005
Ptrr jetrt./Pöytäkirjanp./Keskrdrk-hatt
.

LOPEN KUNTA
Kunnanhallitus

.	r't,L.UTC'S
LANi51vRLP 4 `! ,	~C{ (=iNlr 'dos LAN
10 -66- 2005 9.6.2005	Kirjaamo/Helsinki
Etelä-Suomen lääninhallitus Oi keusha I I i nto-osasto
PL 110
00521 HELSINKI
Ohessa Lopen kunnanhallituksen pöytäkirjanote 6.6.2005 (§ 250) oikeusministeriölle koskien lausuntoa ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportista
i~ -- e` Raimo Sireeni
kunnansihteeri
Osoite	Puhelin	Internet	Pankit	
Lopen kunta	020 758 6000 (vaihde)	www.Ioppi.fi	Op Loppi	525315-2234	
Yhdystie 5			Nordea Loppi 126430-1266	
12700 LOPPI	Faksi	Sähköposti	Sampo	800015-601506	
	020 758 6021	Iopen.kunta@Ioppi.fi		

LOPEN KUNTA	Ote pöytäkirjasta
Kokouspäivämäärä	Sivu
Kunnanhallitus	6.6.2005	1
Dnro 226/2005
250 §	LAUSUNTO ULOSOTON ORGANISAATIOTYÖRYHMÄN LOPPURAPORTISTA

Kunnanhallitus 6.6.2005 (§ 250):

Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää kuntaa antamaan lausunnon ulosoton organisaatiotyöryhmän esityksen johdosta. Esityksen mukaan Hämeenlinnan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Fors-san ja Riihimäen kihlakuntien alueella. (RS)

Päätösehdotus:
Kunnanhallitus lausuntonaan toteaa, että ulosottoasiat tulisi säilyttää olemassa olevien kihlakuntien yhteydessä. Täten Riihimäen kihlakunnassa hoidettaisiin myös ulosottoasiat.

Kunnanhallituksen käsityksen mukaan keskittämällä ja viemällä palvelut aina vain etäämmäksi käyttäjistä heikennetään ulosmittausten saatavuutta paikallistuntemuksen vähenemisen myötä. Tämän tapainen muutos tapahtui jo yhdistettäessä nimismiespiirejä nykyisiksi kihlakunniksi. Keskittämisellä unohdetaan asiakaslähtöisyys, jota tänä päivänä painotetaan palvelustrategioita laadittaessa.

Päätös: Hyväksyttiin.
Täytäntöönpano:
Ote
• Etelä-Suomen lääninhallitus / Oikeusministeriö
Otteen oikeaksi todistaa Loppi 9.6.2005 -
Raimo Sireeni kunnansihteeri

28.6.2005

LAPPEENRANNAN KIHLAKUNNAN ULOSOTTOVIRASTO
PL 40 (Raatimiehenkatu 19)
53101 LAPPEENRANTA

Etelä-Suomen lääninhallitus Oikeushallinto-osasto PL 110
00521 HELSINKI

MLA-SUOMENLÄÄNINHALLITUS
LANSSTYRELSEN I .ÖDRA FINLANDS LAN
2 9 -46- 2005
KIr)aamo/Heleinki

r

LAPPEENRANNAN KIHLAKUNNAN ULOSOTTOVIRASTON LAUSUNTO

Viitaten Etelä-Suomen lääninhallituksen lausuntopyyntöön OKU222B/ 4.5.2005 lähetän oheisena Lappeenrannan kihlakunnan ulosottoviraston lausunnon oikeusministeriön esityksestä yhteistoimintamääräykseksi.
Päivi Puumalainen toimistosihteeri
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------‑
Käyntiosoite: Raatimiehenkatu 19, 53100 Lappeenranta	Puhelinvaihde: 01036 24440
Postiosoite: PL 40, 53101 Lappeenranta	Fax : 01036 24460
Pankkitili: Nordea 166030-110125

LAPPEENRANNAN KIHLAKUNNAN ULOSOTTOVIRASTO PL 40
53101 Lappeenranta

Lappeenranta 28.6.2005
N:o	1/00
Viite	Etelä-Suomen lääninhallituksen lausuntopyyntö OKU 222B/ 4.5.2005 oikeusministeriön esityksestä yhteistoimintamääräykseksi, jonka mukaan Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella

Asia	Lappeenrannan kihlakunnan ulosottoviraston lausunto Oikeusministeriö

Pyydettynä lausuntona saan kohteliaimmin Lappeenrannan kihlakunnan ulosottoviraston puolesta esittää seuraavaa:

Ulosottolain 1.3.2004 voimaan tulleet uudistukset sekä ulosoton uusi valtakunnallinen tietojärjestelmä olivat selkeä askel kohti massamenettelyä. Uudistus oli paljolti ruuhkaisimman Suomen ulosottokäytäntöjen muokkaamista koko valtakuntaa koskevaksi lainsäädännöksi.
Valtakunnallisuus, velalliskohtaisuus, etupainotteisuus ja velallisten ja velkojien yhdenmukainen kohtelu koko Suomessa ovat olleet tavoitteina. Tietojärjestelmäuudistus ja ensisijaisen toimituspaikan muutos velallisen luota virkahuoneeseen ovat omiaan ohjaamaan samankaltaisia menettelytapoja kohti. Ulosoton tehokkuus kapeasti ymmärrettynä ei ilmeisesti ole ollut kovin ensisijainen tekijä muutoksia suunniteltaessa, vaan katseet oli käännetty eurooppalaisempaan suuntaan. Toisaalta vaativan perinnän uudet järjestelyt voivat myös tehostaa ulosottomenettelyä.

Lappeenrannan ja Imatran ulosottoyksiköiden yhteistoimintamääräys on edellä mainittujen linjausten mukainen. Kun ulosottotoimen merkitystä ollaan käsitykseni mukaan vähentämässä, on yksikkökoon kasvattaminen luontevaa seurausta tästä. Ulosottotoimen kannattavuus" ei nähdäkseni kuitenkaan edellyttäisi kovin suuria menosäästöjä.

Suuremmat yksiköt ovat paremmin vertailtavissa, niiden haavoittuvuus vähenee ja ohjattavuus sekä toimintojen ennakoitavuus paranevat. Tosin keskimääräisten velallismäärien kasvattaminen merkitsee sen tunnustamista, että ulosoton ammattilaiset eli avustavat ulosottomiehet eivät tunne asiakkaitaan ja että se on jopa toivottavaa.

Yhteistoimintamääräys ei muuta ulosottotoimen hoitamista sen enempää Lappeenrannassa kuin Imatrallakaan juuri lainkaan. Kumpikin yksikkö toimii jo nyt keskitetysti yhdessä paikassa eikä yhteistoimintamääräys muuttaisi asetelmaa, vaan molemmat toimipisteet jatkaisivat entiseen tapaan. Kun ketään ei tulla irtisanomaan edellä mainitun suunnitelman mukaan ja kun kenenkään ei tarvitse vaihtaa työssäkäyntipaikkaansa, jäävät mandolliset henkilöstöjärjestelytkin tulevaisuuteen. Toki jatkossa henkilöstövähennykset lienevät itsestäänselvyys.

Yhteistoiminta-alue muodostuu Etelä-Karjalan maakunnasta, mikä parantanee hankkeen hyväksyttävyyttä. Keskuspaikasta ei voine syntyä erimielisyyksiä. Vaikka maakunnan asukaslukukehitys ei ole kovin rohkaisevaa, niin pahin maaseutukuntien tyhjentyminen on

r

ainakin hidastunut ja Lappeenrannan seutu on edes jotenkin pitänyt pintansa. Sähköisen asioinnin mandollisuudet vähentävät välimatkojen merkitystä.

Yhteistoiminta-alueen molemmissa yksiköissä on rajanylityspaikka. Ne ovat joissakin tilanteissa myös ulosoton kannalta yhteistoimintaa edellyttäviä kohteita.

Suuremmat yksiköt ovat sijaistamistilanteissa ja töiden järjestelyssä vähemmän haavoittuvia kuin pienemmät. Ne menestyvät keskinkertaisellakin henkilökunnalla, kun taas pienet yksiköt selviävät vain hyvällä väellä. Suurempien yksiköiden on helpompaa järjestää uusien virkamiesten rekrytointi ja jatkossa erikoistumismandollisuudet ja jopa uralla eteneminen voitaneen järjestää nykyistä paremmin.

Kun tiedossa on, että ulosoton henkilökuntaa ollaan pitkäjänteisesti vähentämässä, niin se ei voi olla vaikuttamatta mielikuviin alasta. Kun samaan aikaan suuret ikäluokat ovat siirtymässä eläkkeelle ja kilpailu hyvistä työtekijöistä kovenee, ei asetelma ole kovin rohkaiseva. Organisaatiomuutosten vaatimat pitkät siirtymäajat ovat tietenkin nykyiselle henkilökunnalle jonkinlainen tae tulevasta, mutta ne myös pysäyttävät kehitystä, kun uusia työntekijöitä ei voida palkata ennen nykyisten eläkkeelle siirtymistä.

Kaikkeen aiemmin lausumaani viitaten katson, että ehdotettu yhteistoimintamääräys on perusteltuja että Etelä-Karjalan maakunnan kannalta on parempi mukautua kehityksen s untaan in tyytyä väistämättömän vastustamiseen.

H u Hinkkanen
Lappeenrannan johtava kihlakunnanvouti puh. 050 3200004
Valtion virastotalo	Puhelinvaihde 010 362 4440
Raatimiehenkatu 19	Nordea Pankki 166030-110125 Postiosoite: PL 40, 53101 Lappeenranta

ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LANSSTYRELSEN 1 SODRA FINLANDS LAN

2 8	2005

KIr~remoihi,liInki

IMATRAN KIHLAKUNNANVIRASTO Ulosotto-osasto
Tainionkoskentie 70
55120 Imatra

OIKEUSMINISTERIÖ
Asia: pyydetty lausunto OKU 222B, ulosoton organisaatiouudistus
I Nykytilanne:

Imatran kihlakunnanviraston ulosotto-osastossa on tällä hetkellä kuusi avustavaa ulosottomiestä, kuusi toimistohenkilöä sekä kihlakunnanvouti. Keskimäärin uusia ulosottoasioita on tullut vuosittain n. 20.000-21.500 kpl. Kihlakunnan asukasmäärä on n. 48.000.

Osasto kykenee itsenäisesti hoitamaan kaikki normaalit tehtävät. Osasto on perintätuloksen osalta ollut koko olemassaolonsa ajan yksi Etelä-Suomen läänin parhaimmista. Työtilanne on tällä hetkellä sangen hyvä; syksyllä 2004 kykenimme mm kirjaamaan asiat lähes reaaliajassa.

Kihlakunnanvirasto hoitaa keskitetysti ns. tukitehtävät; vuokrat, henkilöstö- ja taloushallintoasiat, hankinnat, sopimukset jne. Osasto voi keskittyä substanssiasioiden hoitamiseen (tarkemmin ks. kihlakunnanviraston lausunto).
II Organisointi:
Imatra kuuluu A-vaiheeseen eli piiri yhdistetään Lappeenrantaan 1.1.2006. Perusteena UL 1 luku 3 § 2 mom 2-kohta. Imatra katsotaan siis niin pieneksi väki- ja asiamäärältään, että alue ei työllistä päätoimista ulosottomiestä.

Sinänsä organisaatiomuutoksella pyritään lisäämään ulosottotoiminnan vaikuttavuutta sekä parantamaan taloudellisuutta.

Uudistuksen jälkeen henkilöstö jää Imatralle ja tekee edelleen lähes samoja tehtäviä kuin tähänkin saakka. Eri virkamiesten työtehtäviin ei tule suuria muutoksia; paitsi kirjanpitotehtävät siirtyvät keskuspaikkaan sekä henkilöstö- ja taloushallintoasiat. Kihlakunnanvoudin asema ehkä muuttuu eniten, koska hän ei ole enää yksikön päällikkö eikä Imatralle jäävän toimistohenkilöstön esimies.

Käytännössä uudistus vaikuttaa heti seuraaviin asioihin: henkilöstö- ja taloushallintoasiat keskittyvät keskuspaikkaan, samoin ns. tukitoimet (jotka nyt hoitaa kihlakunnanvirasto) ja kirjanpito. Lisäksi yhteiset koulutustilaisuudet lisääntyvät ja toimintoja yhdenmukaistetaan. Vaativan perinnän osalta yksiköiden "vastuuavustavat" todennäköisesti lisäävät yhteistyötä. Heidänkin roolinsa tullee kuitenkin olemaan enempi konsultoiva yksikössään.

Toimistohenkilöstön esimies tulee olemaan Lappeenrannassa, jolloin toimistohenkilöstön johtamisen ja valvonnan osalta tilanne huonontuu.

Kuten yllä ilmenee, muutokset ovat sangen vähäisiä. On kyseenalaista, saavutetaanko uudistuksella nyt tavoiteltuja etuja. Uudistus vaikuttaa vähän tai ei lainkaan toiminnan vaikuttavuuteen ja taloudellisuuteen.

Uudistuksesta seuraa, että keskuspaikat vahvistuvat ja ns sivutoimistot "kuihtuvat": erillisorganisaatio johtaa siihen, että esimiehet ja yleensä päätösvaltaa omaavat sekä osaavat työntekijät tullaan keskittämään keskuspaikkoihin. Tällöin sivutoimistoihin jää vain se välttämättömin henkilöstö, joka tarvitaan, jotta virastoa voidaan pitää auki virka-ajan. Tästä seuraa, että sivutoimistojen "haavoittuvuus" lisääntyy: tarvittaessa sijaisen on siten tultava keskuspaikasta.

Myös sivutoimistot "kuihtuvat" osaamisen osalta, koska sinne ei välitetä eikä sinne välity sitä osaamista, ammattitaitoa ja tietoa, mikä on keskuspaikassa. Sivutoimistot ovat sananmukaisesti sivussa tiedon ja osaamisen virrasta. Myös yhteisöllisyys kärsii ja henkilöstö kokee, että heidät on "unohdettu".

Myös tulevat henkilöstövähennykset kohdistuvat sivutoimistoihin. Toiminnan laatua tai tehokkuutta ei paranneta luomalla suuria organisaatioita, jotka toimivat hajautetusti eri paikkakunnilla.
III Lausunto:
Imatran ulosotto-osaston osalta	ei ole mitään perusteita UL 1 luvun 3§:n 2 momentin 2 kohdan mukaiseen yhdistämiseen.

Hallituksen esityksen mukaan mandollisella yhdistymisjärjestelyllä luodaan edellytykset palvelujen taloudelliselle tuottamiselle sekä palvelujen laadun ja kansalaisten oikeusturvan parantamiselle. Nyt Imatran ja Lappeenrannan yhdistämisessä ei saavuteta mitään edellä kerrottuja etuja eikä myöskään toiminnallisia syitä yhdistämiseen ole. Yhdistämisellä ei lähivuosina saada taloudellista hyötyä tai lisää vaikuttavuutta.

Näin mitään kiirettä piirien yhdistämiseen siis ei ole. Lisäksi avoinna on useita teknisiä kysymyksiä: Uljas järjestelmän osalta ei ole vielä edes teknisiä valmiuksia piirien yhdistämiseen, Voip-puhelinjärjestelmä tulee vasta kesällä 2006, budjettiasiat (nykyinen vaiko oma budjetti), viraston nimi pitäisi jo tietää (puhelinluettelot ym) sekä tietenkin kaikki Imatran yhtenäisviraston kautta tulevat sopimukset.

Kihlakuntaselonteko ja kihlakuntahallinnon kehittäminen on kesken. Organisaatiomuutokset vaikuttavat tulevaan malliin ja Imatran kihlakunnan kohtaloon. Tämänkin johdosta yhdistymisratkaisua tulee lykätä, kunnes eduskunta on päättänyt kihlakuntaselonteosta.

Yhdistämistä kevyempi ratkaisu on piirien yhteistoiminta (UL 1 luvun 3 §:n 2 momentin 1 kohta). Yhteistoimintamääräyksessä voidaan määrätä yhdessä hoidettavat asiat. Ratkaisu on helppo ja nopea toteuttaa sekä sallii odottaa kihlakuntahallintoratkaisua.

f

Jos tullaan menemään puhtaaseen erillisvirastomalliin, piirien yhdistäminen voidaan toteuttaa 1.1.2008. Tähän on silloin riittävästi aikaa ja kaikessa toiminnassa, organisaation purkamisessa sekä henkilöstöasioissa tämä kyetään ennakoimaan ja suunnittelemaan. Siihen mennessä nähdään myös, mikä hyöty palvelukeskushankkeesta on ja	miten ulosoton keskushallinto järjestetään. Myös organisaatiomuutoksesta saatavien etujen osalta ei tapandu menetyksiä, koska lähinnä taloudelliset hyödyt olisivat kuitenkin tulleet vasta vuosien päästä.

Henkilöstö:
Valtio on sitoutunut olemaan esimerkillinen työnantaja ja toteuttamaan hyvää henkilöstöpolitiikkaa. Kuitenkin uudistuksessa lakkaavien piirien henkilöstö kokee tilanteen raskaana. Vakuutteluista huolimatta ihmiset pelkäävät, että heidän on siirryttävä keskuspaikkoihin. Käytännössä näin onkin tehtävä, jos haluaa edetä urallaan tai vaikuttaa omaan työhönsä ja tehdä palkkauksessa huomioitavia "vaativia" asioita: asiantuntijat, erityisosaajat ja esimiehet tulevat keskuspaikkoihin. Monelle tämä tarkoittaa muuttamista, mikä perheellisille ei ole helppo asia. Osa henkilöstöstä vuonna 1996 paikallishallinnon uudistuksen myötä joutui vaihtamaan työpaikkaa (ja asuntoa) ja taas ollaan samassa tilanteessa. Kaikki tämä heikentää sitoutumista ja työmotivaatiota.

Nimikysymys:
Uuden organisaation nimikysymys on herättänyt alueella voimakkaita tunteita: Imatran kihlakunnan alueella vastustetaan voimakkaasti, että uuden yksikön nimi olisi Lappeenrannan ulosottovirasto. Koska yksikkö on maakuntapohjainen, tulee nimen olla Etelä-Karjalan ulosottovirasto, kuten monessa muussakin alueen organisaatiossa.

IMATRAN KIHLAKUNNAN VIRASTO Tainionkoskentie 70 55120 Imatra

OIKEUSMINISTERIÖ
Asia: pyydetty lausunto OKU 222B, ulosoton organisaatiouudistus
I Nykytilanne:

Imatran kihlakunnanvirastossa toimii kolme osastoa; poliisi-, ulosotto- ja syyttäjäosasto. Keskuspaikkana on Imatra, missä on viraston toimitilat ja lähes koko henkilöstö.
Lisäksi on Parikkalassa sivutoimisto sekä Ruokolandella yhteispalvelupiste ja Simpeleellä sivupiste.
Kihlakunnanviraston henkilövahvuus on noin 100 virkamiestä. Yhteistä henkilöstöä on kaksi. Virasto kykenee itsenäisesti suorittamaan kaikki sille kuuluvat perustehtävät. Poliisitoimen ja syyttäjätoimen osalta on myös yhteistoimintaa naapuriyksiköiden kanssa. Ulosotto-osasto toimii täysin itsenäisesti. Kihlakunnanviraston asukasmäärä on n. 48.000. Kihlakunnan alueella on lisäksi kaksi rajanylityspaikkaa.

Toimivuus:

Jos tarkastellaan kihlakunnanvirastoa toiminnallisesta näkökulmasta, yhtenäisvirastomalli on Imatralla toiminut erittäin hyvin. Virastossa vallitsee tietynasteinen yhteisöllisyys ja töitä tehdään tarvittaessa yhdessä. "Kynnys" eri viranomaisten yhteistoimintaan ja toisen virkamiehen auttamiseen on erittäin matala. Olemme toiminnallisesti yhdessä vahvempia ja osaavampia kuin muuten: nyt jokainen organisaatio antaa tarvittaessa asialle oman tietämyksensä (kumppanuusidea).

On muistettava myös, että näin suoritustasolla asiakkaat ovat meillä eri osastoilla monesti samat - asiat vain vaihtuvat. Lisäksi sama asiakaskunta työllistää tuomioistuinlaitosta, sosiaalivirastoa, velkaneuvontaa, oikeusapulaitosta - ja vankeinhoitolaitosta.

Lisäksi fyysisesti samoissa tiloissa oleminen ja yhtenäisvirastomalli mandollistaa, että tärkeimmät ns. tukitoiminnot voidaan ja on perusteltuakin hoitaa yhdessä. Tämä tuo eräitä synergiaetuja. Virastossa keskitetysti hoidetaan mm seuraavia asioita:

- kiinteistöasiat (mm vuokrat, korjaus, siivous) - kalusto
•	henkilöstö- ja taloushallinnon asiat
•	kulunvalvonta
- postitus ja siihen liittyvät asiat
•	kopiointi ja atk-osaaminen

•	työterveysasiat ja työhyvinvointi. Myös mitä suurempi henkilöstömäärä, sen halvempaa palvelu.
- työpaikkaruokailun järjestäminen
•	kaikkien hankintojen keskittäminen ja mandolliset kilpailutukset
•	kirjahankinnat (kirjasto)
•	työsuojeluun ja pelastustoimeen liittyvät asiat. Kun ollaan samassa talossa, on järkevää, että yhdet suunnitelmat ja johtajat.
- arkistotoimeen (erityisesti päätearkistoon) liittyvät tehtävät
•	puhelinpalvelut (ennen OM:n numerouudistusta)

Lisäksi etuja ja säästöjä saadaan myös seuraavissa asioissa:
•	toimitilat (huonetilojen joustavuus, yhteiset tilat, kalusteiden joustava siirtäminen, siivous, varastotilat, kuntosalitilat (työhyvinvointi),
•	toimistojen sijaisuusjärjestelyt, rekrytointi
•	yhteiset koulutustilaisuudet
•	palvelujen laatu paranee: toisten osastojen työn ja virkamiesten tunteminen auttaa syventämään oman työn merkitystä sekä helpottaa asiakkaan neuvontaa ja kokonaisvaltaista hoitamista.
•	keskinäinen vuorovaikutus ja ammatillinen tiedonvaihto

Kun virastoa tarkastellaan organisatorisesti, on tietenkin jossain määrin erikoista, että kaksi eri ministeriötä on toiminnassa mukana. Käytännössä alkuongelmien jälkeen tämäkään ei ole aiheuttanut vaikeuksia. Ainoa ongelma on ollut vain yhteisen rahan puute.

Yhteenvetona totean, että yhtenäisvirastomalli toiminnallisesti sopii hyvin maahan, joka on pinta-alaltaan laaja ja asukasmäärältään pieni. Organisaatiolla on voitu taata riittävät ja laadukkaat palvelut suurkaupunkien ulkopuolella ja turvata määrältään riittävä henkilöstö. Olisi toivottavaa, että uudistuksessa edellä todetut edut voitaisiin jollain lailla säilyttää.
II Ulosoton organisaatiouudistus
Selvä erillisvirastomalli ja tässä tapauksessa ulosottoyksiköiden yhdistäminen johtaa siihen, että edellä nyt kihlakunnanviraston hoitamat asiat tulee vastaisuudessa hoitaa muuten. Nykyistä järjestelyä parempaa, taloudellisempaa ja tehokkaampaa tapaa en tiedä.

Uudistuksen jälkeen virastojen päälliköt pyrkivät keskittämään mandollisimman paljon henkilöitä ja toimintaa keskuspaikkoihin. Tähän on montakin syytä: yksi tärkeimmistä on se, että toimintaa ei voi johtaa tehokkaasti toiselta paikkakunnalta käsin. Myös toimiston esimiehisyys siirtyy keskuspaikkaan. Seuraa sivutoimistojen osalta johtamis- ja valvontaongelma.

Suuri osa toimistoasioita; mm posti, kirjanpito, arkisto ym tulee keskitettäväksi. Keskuspaikka tekee hankinnat ja siellä on päivittäiset palaverit jne. Myös osaaminen ja kehittäminen sekä erikoistuminen keskittyy keskuspaikkaan ja sivutoimistot väkisin jäävät osaamisen ja kehittämisen osalta sivuraiteelle. Myös kaikki vaativat virat ovat keskuspaikassa.

in 

unnannimismies 

lakunnanvouti

Aikaa myöten henkilöstö siirtyy keskuspaikkaan ja vaarana on, että sivutoimistot jäävät niin pieniksi, että kansliaa ei voida pitää virka-aikaa auki. Toimistohenkilöstöä pitäisi olla paikan päällä neljä, jotta myös loma- ja sairausajat pyörisivät ja työturvallisuus ei liiaksi vaarannu. Toisaalta voi olla niin, että järkeviä tehtäviä toimistoihmisille on Uljaksen toimiessa vaikea sivutoimistoihin löytää, koska uudistuksella tavoiteltavat hyödyt edellyttävät tehtävien ja virkojen keskittämistä sekä virkojen vähentämistä. Virkojen vähentäminen taas epäilemättä kohdistuu sivutoimistoihin.

Tästä kaikesta seuraa, että on tärkeää, että valtakunnallisesti eri paikallishallinnon viranomaisia keskitetään samoihin toimitiloihin.On kaikin tavoin järkevää pyrkiä siihen, että ainakin sivutoimistoissa olisi yhteiset yleisökansliat. Kansalaisen kannalta on hyvä ratkaisu, että kaikki asiat hoidetaan yhdessä paikassa, ja organisaatioiden kannalta ratkaisu on myös järkevä, ja taloudellinen.
III Lausunto
Tässä vaiheessa kun kihlakuntaselonteko ja kihlakuntien kohtalo on auki, tulee pidättäytyä organisaatiouudistuksista. Kihlakuntahallintoa ja sen eri sektoreita tulee kehittää yhdessä. Suomi on asukasmäärältään liian pieni ja alueeltaan laaja, jotta täällä toimisi puhdas erillisvirastomalli.

Jos substanssiosaamisessa tai vastaavassa on pikaisia parannusta vaativia alueita, tulisi harkita varsinaista yhteistoimintaa. Tällöin organisaatiot säilyvät toistaiseksi ja niiden kehittämistä voidaan pohtia, kun eduskunta on päättänyt kihlakuntahallinnosta. Varsinainen yhteistoimintamalli antaa heti samat mandollisuudet korjata puutteita kun piirien yhdistäminen. Kuitenkin organisatorisesti ja muutenkin yhteistoimintamääräys on helpompi hoitaa kuin täydellinen yhdistäminen.

Imatralla 22005

14 i	t 35 K -,... ~fu; .;!d

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21592);(21597,21592);(21597,2975);(16035,2975);(16035,0);(0,0);fBehindDocument0
E ELÄ-KARJAL • N LIITTO

Sinikka Mönkäre maakuntahallituksen puheenjohtaja

MP'
ETELÄ-KARJALAN LIITTO

Etelä-Suomen lääninhallitus Oikeushallinto-osasto
PL 110
00521 HELSINKI
13.6.2005
LAUSUNNON ANTAMINEN SUUNNITELMASTA ULOSOTTOTOIMEN UUDELLEEN ORGANISOIMISEKSI ETELÄ-KARJALASSA

Pyydettynä lausuntona ulosoton uudelleenjärjestelyä Etelä-Karjalassa koskevasta esityksestä yhteistoimintamääräyksiksi Etelä-Karjalan liitto esittää seuraavaa.

Kihlakuntauudistuksella on vasta muutama vuosi takaperin organisoitu uudelleen myös ulosottotoimi. Etelä-Karjalassa toiminnan nykyinen organisointitapa on todettu onnistuneeksi ja toimintaan ollaan tyytyväisiä. Tässä mielessä ei toiminnan uudelleen organisoimisella varmaankaan saavuteta selkeää parannusta toiminnan nykytasoon verrattuna eikä myöskään huomattavia kustannussäästöjä. Toimintojen pala palalta uudelleen organisointi ei välttämättä palvele kokonaisuutta parhaalla mandollisella tavalla. Ulosoton irrottaminen muusta valtionhallinnon toimintojen kehittämisestä ei vaikuta perustellulta.

Etelä-Karjalan liitto esittää, että pelkän ulosoton uudelleen järjestelyn sijaan ryhdytään toimiin maakunnallisten kihlakunnanvirastojen aikaan saamiseksi. Virastojen toimintaan olisi tällöin mandollista sisällyttää nykyisten kihlakunnanvirastojen toimintojen lisäksi myös valvontaan ja lupahallintoon liittyvä lääninhallituksen tehtävät, jolloin myös tehtäviä hoitavat henkilöt siirrettäisiin kihlakunnanvirastojen virka-miehiksi.

Lääninhallituksen osalta tulisi samalla selvittää ammatillisen koulutuksen suunnittelutehtävien siirto TE-keskuksille. Sosiaali- ja terveysosaston tehtävät voitaisiin jakaa ministeriön ja maakunnallisen kihlakunnan kesken. Näin valtion tehtävät hoidettaisiin jatkossa maakunnallisissa kihlakunnanvirastoissa ja a.o. ministeriöissä. Läänejä ei enää tarvittaisi. Uusilla maakunnallisilla kihlakunnilla olisi nykyiset poliisin, syyttäjän ja ulosoton toimipaikat.

Lisätiedot: tp. tutkimuspäällikkö Matti Laitinen, puh. 613 0240, 040 558 1775.
Timo Puttonen maakuntaj ohtaj a
Raatimiehenkatu 18	Puhelin	05 - 613 001	Tel	+358 5 613 001	
FIN– 53100 LAPPEENRANTA	Telefax
E-mail	05 - 613 0250	Fax
E-mail	+ 358 5 613 0250
first name.surname@ekarjala.fi	
		etunimi.sukunimi@ekarjala.fi			
	Internet	Info @ ekarjala fi
http://www.ekarjala.fi	Internet	Info @ ekarjalafi
http://www.ekarjalafi	

pWrapPolygonVertices8;11;(0,0);(0,21606);(19143,21606);(19143,15017);(21600,15017);(21600,8438);(19269,8438);(19269,2899);(19179,2899);(19179,0);(0,0);fBehindDocument1

	J LAPPEENRANNAN KAUPUNKI	1 (1) Kaupunginkanslia
16.6.2005
Etelä-Suomen lääninhallitus	888/002/2005 Oikeushallinto-osasto
PL 110
00521 HELSINKI
LAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖLLE ULOSOTTOASIOIDEN YHTEISTOIMINTAA KOSKEVAN ESITYKSEN JOHDOSTA
Lappeenrannan kaupunginkanslia lähettää oheisena oikeus-ministeriölle osoitetun lausuntonsa otsikkoasian johdosta. Toimittanette lausunnon oikeusministeriölle.
KAUPUNGINKANSLIA
Juha Willberg kaupunginsihteeri

Lappeenrannan kaupunki 0 Puhelinvaihde (05) 6161 0 Telefax (05) 616 2901 Kaupunginkanslia 0 PL 11 53101 Lappeenranta
Villimiehenkatu 1, 53100 Lappeenranta
www.lappeenranta.fi

pWrapPolygonVertices8;9;(0,0);(0,21590);(8440,21590);(8440,14742);(21600,14742);(21600,989);(5625,989);(5625,0);(0,0);fBehindDocument1

16.06.2005

LAPPEENRANNAN KAUPUNKI Kaupunginkanslia
Oikeusministeriö	888/002/2005
LAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖLLE ULOSOTTOASIOIDEN YHTEISTOIMINTAA KOSKEVAN ESITYKSEN JOHDOSTA

Lappeenrannan kaupunginkanslia ilmoittaa kohteliaimmin kaupunginhallituksen käsitelleen otsikkoasiaa kokouksessaan 13.6.2005. Kaupunginhallitus päätti tällöin merkitä oikeusministeriön kirjeen 11.3.2005 tiedoksi sekä ilmoittaa oikeusministeriölle, että Lappeenrannan kaupungilla ei ole esityksen johdosta huomautettavaa. Kaupunki pitää kuitenkin tärkeänä, että ulosoton palvelut turvataan koko maakunnan alueella.
Juha Willberg kaupunginsihteeri

Lappeenrannan kaupunki	Puhelinvaihde (05) 6161 Telefax (05) 616 2901
Kaupunginkanslia,	PL 11, 53101 Lappeenranta
Villimiehenkatu 1, 53100 Lappeenranta
www.lappeenranta.fi

ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS LANSSTYRELSEN 1 SÖDRA FINLANDS LAN.
Z 0 •06" 2005
KIrrtUimolHoIallllkl

JOUTSENON KAUPUNKI

Etelä-Suomen lääninhallitus PL 110
00521 HELSINKI
LAUSUNNON ANTAMINEN OIKEUSMINISTERIÖLLE ULOSOTTOASIOIDEN KESKITTÄMISTÄ KOSKEVASTA ORGANISAATIOUUDISTUKSESTA

Oheisena Joutsenon kaupunginhallituksen 13.6.2005, § 256 pöytäkirjanote, koskien lausunnon antamista oikeusministeriölle ulosottoasioiden keskittämistä koskevasta organisaatiouudistuksesta.
Joutsenossa 17.6.2005
Toimeksi saaneena
4‑
C-?z-,?	_
Pirkko-Liisa Latvanen kanslisti
Postiosoite	Puhelin	Telefax	Sähkö posti
PL 5	(05) 632 611	(05) 632 6315	etunimi.sukunimi@joutseno.fi 54101 JOUTSENO

e

/

JOUTSENON KAUPUNKI	OTE PÖYTÄKIRJASTA
Kaupunginhallitus	§ 256	13.06.2005
LAUSUNNON ANTAMINEN OIKEUSMINISTERIÖLLE ULOSOTTOASIOIDEN KESKITTÄMISTÄ KOSKEVASTA ORGANISAATIOUUDISTUKSESTA (Liite 8)
KHALL § 256 Etelä-Suomen lääninhallitus on lähettänyt mm. Etelä-Karjalan kunnille lausuntoa varten esityslistan liitteenä olevan ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportin (OM lausuntoja ja selvityksiä 2005:3) liitteen sekä oikeusministeriön kirjeen (14/36/2004) 11.3.2005 koskien ministeriön esitystä yhteistoimintamääräykseksi, jonka mukaan Lappeenrannan ki hlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella.

Ulosoton organisaatiotyöryhmä esittää oikeusministeriölle jättämässään loppuraportissa ulosottopiirien lukumääräksi 22 piiriä siten, että yhdistäminen toteutettaisiin kandessa vaiheessa vuoden 2006 ja vuoden 2008 alussa. Joutsenon kaupungin osalta esitys ei aiheuta oleellisia muutoksia nykyisiin palveluihin.

Lääninhallitus pyytää jakelussa mainittuja tahoja antamaan lausuntonsa (Alueiden kehittämislaki 37 § 12.7.2002/602) esityksen johdosta. Lausun-not tulee osoittaa oikeusministeriölle ja toimittaa lääninhallituksen oikeushallinto-osastolle 30.6.2005 mennessä. Tämän jälkeen lääninhallitus antaa asiasta oman lausuntonsa ja toimittaa kertyneet asiakirjat oikeusministeriölle.

Kaupunoiniohtaian päätösehdotus: Kaupunginhallitus päättää lausuntonaan oikeusministeriölle ilmoittaa, että Joutsenon kaupungilla ei ole huomautettavaa ulosottoasioiden keskittämistä koskevaan organisaatiouudistukseen.

Kaupunginhallitus korostaa kuitenkin sitä, että palveluiden saatavuus alueellisesti tulee turvata ja nykyisiä palveluita ei organisaatiouudistuksen myötä tule heikentää.

Päätös: Kaupunginhallitus hyväksyi kaupunginjohtajan päätösehdotuksen.
Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa:

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,20457);(10359,20457);(10359,21611);(21602,21611);(21602,0);(0,0);fBehindDocument0
Anitta Viikko pöytäkirjanpitäjä

JAKELU

Joutsenossa 16.6.2005
Virallisesti:
kyrrigt lääninhallitus ~€'1, P,Z. „Q Q~~~% ,i-45/ik/

LEMIN KUNTA	LAUSUNTO
Kunnanhallitus	10.06.05 Toukkalantie 2
54710 LEMI
puh(05) 6141 111
Etelä-Suomen lääninhallitus Oikeushal linto-osasto
PL 110
00521 HELSINKI
Lausuntopyyntönne 4.5.2005 OKU222B Oikeusministeriölle
Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää kirjeellään 4.5.2005 kunnan lausuntoa ulosoton organisaatiotyöryhmän esityksestä, jonka mukaan Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella. Työryhmän esityksen mukaan ulosoton yksikkökoon muuttaminen tapahtuisi kandessa vaiheessa, joista ensimmäinen olisi 1.1.2006 ja toinen 1.1.2008. Etelä-Karjalassa uudistus tapahtuisi siis ensimmäisessä vaiheessa.

Lääninhallituksen lausuntopyynnön liitteenä olevassa oikeusministeriön kirjeessä korostetaan yhdistämisprosessin huolellista valmistelua, koska aikaisempien kokemusten mukaan yhdistäminen on pitkä ja raskas prosessi. Prosessin ongelmat ovat kuitenkin oikeushallinnon sisäisiä, eikä esitetyllä muutoksella ole merkittävää vaikutusta Lemin kunnan kannalta, koska Lemin ulosottoasiat edelleen hoidettaisiin Lappeenrannan kihlakunnan ulosottoviraston toimesta.

Kunnanhallitus ilmoittaa pyydettynä lausuntonaan, ettei sillä ole huomauttamista ulosoton yksikkökoon suurentamista koskevasta esityksestä.

LEMIN KU ANHALLI US Kunnanjohtaja Simo Luukk en
2c,
Kunnansihteeri Markku Peuteer ~ N.
Liite	ote Lemin kunanhallituksen pöytäkirjasta 6.6.2005 § 128

LEMIN KUNTA Kunnanhallitus

6.6.2005	164

128. Ulosoton yksikkökoon suurentaminen Kunnanhallitus § 128

Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää kirjeellään 4.5.2005 kunnan lausuntoa ulosoton organisaatiotyöryhmän esityksestä, jonka mukaan Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella. Työryhmän esityksen mukaan ulosoton yksikkökoon muuttaminen tapahtuisi kandessa vaiheessa, joista ensimmäinen olisi 1.1.2006 ja toinen 1.1.2008. Etelä-Karjalassa uudistus tapahtuisi siis ensimmäisessä vaiheessa.

Lääninhallituksen lausuntopyynnön liitteenä olevassa oikeusministeriön kirjeessä korostetaan yhdistämisprosessin huolellista valmistelua, koska aikaisempien kokemusten mukaan yhdistäminen on pitkä ja raskas prosessi. Prosessin ongelmat ovat kuitenkin oikeushallinnon sisäisiä, eikä esitetyllä muutoksella ole merkittävää vaikutusta Lemin kunnan kannalta, koska Lemin ulosottoasiat edelleen hoidettaisiin Lappeenrannan kihlakunnan ulosottoviraston toimesta.

Tämän asian on valmistellut kunnankamreeri.

Ehdotus Kunnanhallitus ilmoittaa pyydettynä lausuntonaan, ettei sillä ole huomauttamista ulosoton yksikkökoon suurentamista koskevasta esityksestä.

Päätös	Ehdotus hyväksyttiin.

Otteen oikeaksi todistaa
Lamillä ' 0 pnä	kuuta 2Qa s5
	Punl,.ta	r?	
	(jittka•Ssei`:;3~	
/tPo' ?et.",
c
~C~GGC~EJ/:	dtX)in en /Gt'ck>.r.7 rh ha//,,;/v - vsczs~rj

Ei"ELA-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LAN =STVqFLS ,1 SCSDRA FINLANDS LAN
01 -0å- 2005
Kirjaamo/Helsinki

SAVITAIPALEEN KUNTA Kunnanhallitus

Kirkkotie 6	54800 SAVITAIPALE	
Puh:	(05) 614 011	
Telefax:	(05) 614 0350	

f

3.6.2005

Oikeusministeriö PL 25
00023 Valtioneuvosto
Viite: Lausuntopyyntö OKU 222B 4.5.2005 Lausunnon antaminen ulosoton keskittämisestä
Ohessa Savitaipaleen kunnanhallituksen lausunto ulosoton uudelleen-organ isoin n ista.
A/a-f-	- 27
Laila Eteläpää kanslisti/arkistonhoitaja

I

SAVITAIPALEEN KUNTA	236 

30.05.2005 § 137

Lautakunta

I-jallitus

altuusto

Kunnanhallitus
LAUSUNNON ANTAMINEN ULOSOTON KESKITTÄMISESTÄ § 137
Khall. 30.5.2005 § 137
Ulosoton organisaatiotyöryhmä esittää 15.2.2005 oikeusministeriölle jättämässään loppuraportissa ulosottopiirien lukumääräksi 22 piiriä, siten, että yhdistäminen toteutettaisiin kandessa vaiheessa vuoden 2006 ja vuoden 2008 alussa.

Esityksen mukaan Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisin 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella.

Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää mm. kuntien lausuntoja ulosoton organisaatiotyöryhmän esityksestä, jonka mukaan Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella.

Esityksen mukaan lähtökohtana tulee olla nykyisen toimipaikkaverkon säilyminen.

Savitaipaleen kunnan osalta esitys ei aiheuta muutoksia nykyisiin palveluihin.

Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää mm. kuntien lausuntoja ulosoton organisaatiotyöryhmän esityksestä, jonka mukaan Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella.

Länsi-Saimaan seutukunta on 23.5.2005 käsitellyt asiaa ja todennut, ettei sillä ole huomautettavaa järjestelyn johdosta.

Oikeusministeriön asiaa koskeva kirje jaetaan erillisenä.

Esitys:	Kunnanhallitus toteaa lausuntonaan ulosoton uudelleenorganisoinnista, että sillä ei ole huomautettavaa esityksen johdosta.

Kunnanhallitus korostaa kuitenkin sitä, että palveluiden saatavuus alueellisesti tulee turvata ja nykyisiä palveluita ei organisaatiouudistuksen myötä ei tule heikentää.

Päätös:	Hyväksyttiin yksimielisesti.
Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet
Otteen oikeaksi todistaa Savitaipaloella	oC.. /
~~. /
~ i. ~~~~~~

Viranomainen

PÖYTÄKfRJANOTE

Kokouspäivämäärä	sivu

12

YLÄMAAN KUNTA
Kunnanhallitus 167 §	16.05.200
K.
ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUKSEN LAUSUNTOPYYNTÖ ULOSOTON YKSIKKÖKOON SUURENTAMISESTA LAPPEENRANNAN JA IMATRAN ALUEELLA
Khali 167 § Liite 1 kpl
Liitteenä Etelä-Suomen lääninhallituksen lausuntopyyntö
ulosoton yksikkökoon suurentamisesta siten, että Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella.

Kj:n ehdotus:

Lausuntona esitetään, että kunnanhallitus suhtautuu myönteisesti ulosoton yksikkökoon suurentamiseen siten, että Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi 1.1.2006 alkaen ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella.

Päätös: Päätösehdotuksen mukainen.

O O ~
o

_Z

n

Hallitus

Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Lautakunta

Valtuusto

2 2 m00- 2005
Klrjaumo/Halalnkl

1 (2)

IMATRA
ETELÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
LAN88TYRELSEN 18ODRA FINLANOS LAN
Oikeusministeriölle
Etelä-Suomen lääninhallitus oikeushallinto-osasto
PL 110
00521 Helsinki
Asia: Lausuntopyyntö 4.5.2005 OKU222B
Etelä-Suomen lääninhallitus on kirjeessään 4.5.2005 pyytänyt mm. Imatran seutukunnan kunnilta (Imatra, Ruokolahti, Rautjärvi, Parikkala) lausuntoa ulosoton organisaatiotyöryhmän loppuraportin johdosta. Pyydettynä lausuntonamme esitämme seuraavaa:

Imatran kihlakunnan asukasluku on n. 47.000. Kihlakunta vastaa Imatran seudun kunnissa poliisin, syyttäjälaitoksen ja ulosoton toiminnoista. Imatran kihlakunta on myös Imatran käräjäoikeuden tuomiopiiri. Kihlakunnanvirastossa työskentelee 97 henkilöä, joista 13 ulosotossa, viisi syyttäjävirastossa ja loput poliisilaitoksella.

Sisäasiainministeriö ja oikeusministeriö ovat kihlakuntien toiminnan uudistamista koskevissa hankkeissaan lähteneet siitä, että kihlakuntien työnjakoa uudistamalla voidaan olennaisesti parantaa työn tuottavuutta valtion paikallishallinnossa. Lähtökohtana on ollut erityisesti tukipalveluiden tehostaminen keskittämällä, mutta kasvavat tehostamispaineet tulevat todennäköisesti johtamaan työnjakoon ja keskittämiseen myös operatiivisella puolella eli poliisi-, ulosotto- ja syyttäjäviranomaisten työskentelyssä. Tästä on kysymys myös ulosoton organisaatiotyöryhmän esityksessä, jonka mukaan Imatran ja Lappeenrannan ulosottopiirit ehdotetaan yhdistettäväksi yhdeksi Lappeenrannasta käsin hallinnoiduksi ulosottopiiriksi. Samankaltaisia ajatuksia on esitetty myös tuomioistuinlaitoksen piirissä, jossa on nähty tarvetta käräjäoikeuksien määrän vähentämiselle.

Toteutuessaan Etelä-Karjalassa edellä mainitut toimet johtavat ensimmäiseksi ulosoton organisaation keskittämiseen Lappeenrantaan. Imatran kihlakunnan osalta tämä merkitsee aluksi ulosoton hallinnon eli n. 6-7 työntekijän siirtymistä Lappeenrantaan. Varsin todennäköistä on kuitenkin, etteivät kerran aloitetut keskittämistoimenpiteet jää ulosottohallintoon vaan että keskittämistä jatketaan syyttäjälaitoksessa. Poliisin osalta keskittämistoimenpiteiden kohteena on tämän vuoksi johdon ja hallinnon lisäksi myös poliisin rikostutkinta, koska syyttäjien ja rikostutkinnan on tarkoituksenmukaista työskennellä samoissa tiloissa.
Imatran kaupunki Virastokatu 2 55100 IMATRA Puh. (05) 6811 Faksi (05) 681 2001 kirjaamo@imatra.fi http://www

IMATRA

2 (2)

Lisäksi Imatran seudun poliisiresurssien tarvetta pidetään Etelä-Suomen läänin poliisijohdossa muutenkin vähenevänä. Viime kädessä kerran alkanut valtionhallinnon keskittäminen Etelä-Karjalassa johtanee myös Imatran käräjäoikeuden lakkaamiseen tai Lappeenrannan sivutoimipisteeksi muuttumiseen.
Imatran seudun kuntien osalta tämä kehitys tarkoittaa olennaista valtionhallinnon työpaikkojen keskittämistä n. 35 kilometrin päähän Lappeenrantaan ja monin paikoin myös palvelutason heikentymistä nykyisestä. Koska Imatran seutukunta jo nykyiselläänkin on työpaikka-ja väestökehitykseltään Etelä-Karjalan heikoimmin menestynyt seutukunta, vastustavat Imatran seudun kunnat ehdottomasti tällaista kielteistä kehitystä tarkoittavia valtion toimia. Toimenpiteillä kiihdytetään olennaisesti koulutetun ja osaavan työvoiman siirtymistä pois Imatran seudulta eivätkä ne missään tapauksessa tue Imatran seudun kehittymistä tasapainoisesti muun Etelä-Karjalan kanssa. Oikeus- ja poliisihallinnon keskittäminen Lappeenrantaan ei myöskään toiminnallisista syistä ole perusteltua seudulla, jossa sijaitsee lähiaikoina ympärivuorokautiseksi muuttuva rajanylityspaikka. Mikäli
valtionhallinto edellä esitetystä huolimatta ryhtyy keskittämishankkeisiin, tulee toimintojen keskittämistä Imatran seudulle tarkastella tasaveroisena vaihtoehtona Lappeenrantakeskeisen ratkaisun sijaan.
Imatran seudun kunnat toteavat edellä esitetyillä perusteilla, että ne pitävät ensiarvoisen tärkeänä ja valtionhallinnon aluepoliittisten tavoitteiden mukaisena kihlakunnan toimintojen ja myös ulosoton hallinnon työpaikkojen säilymistä Imatran seutukunnalla ja saattavat kannanottonsa oikeusministeriön ja sisäasiainministeriön tietoon.

Imatralla 17.6.2005
Imatran seudun kuntien puolesta
Jakelu:
Oikeusministeri Johannes Koskinen
Sisäministeri Kari Rajamäki
Kansliapäällikkö Kirsti Rissanen, oikeusministeriö Kansliapäällikkö Ritva Viljanen, sisäasiainministeriö Imatran seudun kunnat
Imatran kaupunki Virastokatu 2 55100 IMATRA Puh. (05) 6811 Faksi (05) 681 2001 kirjaamo@imatra.fi http://www.imatra.fi

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21600);(2083,21600);(2083,10425);(21592,10425);(21592,0);(0,0);fBehindDocument1d Gee/
Tauno Moilanen
kaupunginjohtaja
Imatra

Z SUOMEN LAANINHALLITUS RELSEN I SODRA FINLANDS LAN

0 7 ,•06 2005

KlrJaamo/Helelnkl

E

1.

PARIKKALAN KUNTA
Petäjikönkatu 2, 59100 Parikkala
puh. 05-6861 251 fax 05-6861 290
e-mail: marjatta.laukkanen@parikkala.fi
Oikeusministeriö	Etelä-Suomen lääninhallitus/ oikeushallinto-osasto PL 110
00521 Helsinki
Lausuntopyyntönne 4.5.2005 OKU222B ORGANISOINTI 2006 JA 2008
Parikkalan kunta lähettää oheisena kunnanhallituksen päätöksen 30.6.2005/ 200 § koskien em. lausuntopyyntöänne. Samalla lähetetään kunnanhallituksen aiempi kannanotto, joka koskee Imatran kihlakuntaa koskevia valtionhallinnon hankkeita.
LIITTEET	Kunnanhallitus 18.4.2005/ § 155 Kunnanhallitus 30.5.2005/ § 200

pWrapPolygonVertices8;7;(156,0);(156,8509);(0,8509);(0,21608);(21593,21608);(21593,0);(156,0);fBehindDocument1Parikkalan kunta vastustaa Etelä-Karjalan kihlakuntien toimintojen keskittämistä Lappeenrantaan.

PARIKKALAN KUNNANHALLITUS

Marj ta Laukkanen halli tojohtaja

Virallisesti	Marjatt Laukkanen

Parikkalassa 6.6.2005

TIEDOKSI	Etelä-Suomen lääninhallitus/Oikeushallinto-osasto

PARIKKALAN KUNTA	PÖYTÄKIRJANOTE	sivunro	
Kunnanhallitus	30.05.2005/200 §	330	
LAUSUNNON ANTAMINEN OIKEUSMINISTERIÖN ORGANISOINTIIN 2006 — 2008
Khali 200 §
Etelä-Suomen lääninhallitus pyytää kuntien lausuntoa 30.6.2005 mennessä ulosoton organisaation työryhmän 15.2.2005 luovuttamasta raportista, joka koskee ulosottovirastojen uudelleenorganisointia vuosina 2006 — 2008.

Työryhmä esittää ulosottopiirien lukumääräksi 22 piiriä, mikä edellyttää mm. Etelä-Karjalassa Imatran ulosottopiirin yhdistämistä Lappeenrantaan vuoden 2006 alusta lukien. Näin ollen Lappeenrannan kihlakunnan ulosottovirasto hoitaisi ensi vuoden alusta ulosottoasiat myös Imatran kihlakunnan alueella.

Kunnanhallitus on 18.4.2005 ottanut kantaa Imatran kihlakuntaa koskevien valtionhallinnon hankkeiden johdosta ja päättänyt, että Parikkalan kunta vastustaa Etelä-Karjalan kihlakuntien toimintojen keskittämistä Lappeenrantaan. Asiaa on laajemmin selostettu kyseisessä hallituksen pykälässä ja joka lähetetään liitteenä lääninhallitukselle.

Kunnaniohtaian ehdotus: Kunnanhallitus päättää ilmoittaa Etelä-Suomen lääninhallitukselle, että Parikkalan kunta vastustaa Etelä-Karjalan kihlakuntien toimintojen keskittämistä Lappeenrantaan liitteenä lähetettävän aiemman kunnanhallituksen päätöksen mukaisesti.

Päätös: Kunnanhallitus hyväksyi yksimielisesti kunnanjohtajan ehdotuksen.
Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta otetun otteen oikeaksi todistaa

PARIKKALAN KUNTA	PÖYTÄKIRJANOTE	sivunro
Kunnanhallitus	18.04.2005/155 §	260
PARIKKALAN KUNNAN KANNANOTTO IMATRAN KIHLAKUNTAA KOSKEVIEN VALTIONHALLINNON HANKKEIDEN JOHDOSTA
Khali 155 §
Imatran kihlakunnan asukasluku on n. 47.000. Kihlakunta vastaa Imatran seudun kunnissa poliisin, syyttäjälaitoksen ja ulosoton toiminnoista. Imatran kihlakunta on myös Imatran käräjäoikeuden tuomiopiiri. Kihlakunnanvirastossa työskentelee 97 henkilöä, joista 13 ulosotossa, viisi syyttäjävirastossa ja loput poliisilaitoksella.

Sisäasiainministeriö ja oikeusministeriö ovat kihlakuntien toiminnan uudistamista koskevissa hankkeissaan lähteneet siitä, että kihlakuntien työnjakoa uudistamalla voidaan olennaisesti parantaa työn tuottavuutta valtion paikallishallinnossa. Lähtökohtana on ollut erityisesti tukipalveluiden tehostaminen keskittämällä, mutta kasvavat tehostamispaineet tulevat todennäköisesti johtamaan työnjakoon ja keskittämiseen myös operatiivisella puolella eli poliisi-, ulosotto- ja syyttäjäviranomaisten työskentelyssä. Mm. ulosoton organisaatiotyöryhmä on jo syksyllä 2004 ehdottanut ulosottopiirien määrän vähentämistä noin kolmanneksella nykyisestä. Myös tuomioistuinlaitoksen piirissä on nähty tarvetta käräjäoikeuksien määrän vähentämiselle.

Toteutuessaan Etelä-Karjalassa edellä mainitut toimet johtavat todennäköisesti ensimmäiseksi ulosoton organisaation keskittämiseen Lappeenrantaan. Imatran kihlakunnan osalta tämä merkitsee aluksi ulosoton hallinnon eli 6-7 työntekijän siirtymistä Lappeenrantaan. Varsin todennäköistä on kuitenkin, etteivät kerran aloitetut keskittämistoimenpiteet jää ulosottohallintoon, vaan että keskittämistä jatketaan syyttäjälaitoksessa. Poliisin osalta keskittämistoimenpiteiden kohteena on tämän vuoksi johdon ja hallinnon lisäksi myös poliisin rikostutkinta, koska syyttäjien ja rikostutkinnan on tarkoituksenmukaista työskennellä samoissa tiloissa. Lisäksi Imatran seudun poliisiresurssien tarvetta pidetään Etelä-Suomen läänin poliisijohdossa muutenkin vähenevänä. Viime kädessä kerran alkanut valtionhallinnon keskittäminen Etelä-Karjalassa johtanee myös Imatran käräjäoikeuden lakkaamiseen tai Lappeenrannan sivutoimipisteeksi muuttumiseen.

Imatran seudun kuntien osalta tämä kehitys tarkoittaa olennaista valtionhallinnon työpaikkojen keskittämistä Lappeenrantaan ja monin paikoin myös palvelutason heikentymistä nykyisestä. Imatran seudun kuntien on aiheellista ehdottomasti vastustaa tällaista kehitystä. Toimenpiteillä kiihdytetään olennaisesti koulutetun ja osaavan työvoiman siirtymistä pois Imatran seudulta eivätkä ne missään tapauksessa tue Imatran seudun kehittymistä tasapainoisesti muun Etelä-Karjalan kanssa. Oikeus- ja poliisihallinnon keskittäminen Lappeenrantaan ei myöskään toiminnallisista syistä ole perusteltua seudulla, jossa sijaitsee lähiaikoina ympärivuorokautiseksi muuttuva rajanylityspaikka. Mikäli valtionhallinto edellä esitetystä huolimatta ryhtyy keskittämishankkeisiin, tulee toimintojen keskittämistä Imatran seudulle tarkastella tasaveroisena vaihtoehtona Lappeenrantakeskeisen ratkaisun sijaan.

Kunnaniohtaian ehdotus: Annetaan kokouksessa.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21588);(3197,21588);(3197,16803);(21597,16803);(21597,0);(0,0);fBehindDocument0
261

Marjatt aukkanen pöytä rjanpitäjä

TIEDOKSI	Etelä-Suomen lääninhallitus/Oikeushallinto-osasto

Kunnanhallitus	18.04.2005/155 §
Päätös: Kunnanjohtaja selosti hallitukselle asiaa laajasti ja teki kokouksessa seuraavan ehdotuksen: Kunnanhallitus päättää ilmoittaa oikeusministeriölle ja sisäministeriölle, että Parikkalan kunta vastustaa Etelä-Karjalan kihlakuntien toimintojen keskittämistä Lappeenrantaan.
Kunnanhallitus hyväksyi yksimielisesti kunnanjohtajan kokouksessa tekemän ehdotuksen.
Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta otetun otteen oikeaksi todistaa
Parikkalassa 6.6.2005 Virallisesti