Suomen Keskusta rp				LAUSUNTO 
Apollonkatu 11 a				
00100 HELSINKI

Valtiovarainministeriö

Viite: Valtiovarainministeriön lausuntopyyntö 11.03.2013, VM079:00/2012

Suomen Keskusta r.p:n lausunto valtiovarainministeriölle metropolialueen esiselvityksestä

Vastauksena valtiovarainministeriön lausuntopyynnössä esitettyihin kysymyksiin Suomen Keskusta r.p. toteaa seuraavaa:

1.	Selvityshenkilöiden esittämät vaihtoehtoiset mallit kuntajakoselvitysalueiksi ja näihin kytkeytyvät metropolihallinnon mallit 1-3 vaikutuksineen

Selvityshenkilöiden ensimmäisessä vaihtoehdossa muodostettaisiin kaksi kuntajakoselvitysaluetta, joista toisessa olisivat mukana Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen, Kirkkonummi, Sipoo ja Vihti sekä toisessa Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen ja Tuusula. Muodostettavat suurkunnat tekisivät sopimusperusteista yhteistyötä metropolialueen yhteisten ongelmien ratkaisemiseksi.

Toiseksi vaihtoehdoksi esitetään neljän kuntajakoselvitysalueen muodostamista siten että alueen yhteisiä ongelmia ratkomaan luotaisiin metropolihallinto. Ensimmäisen kuntajakoselvitysalueen muodostaisivat Helsinki ja Sipoo, toisen Kerava, Tuusulan eteläosa ja Vantaa, kolmannen Espoo, Kauniainen ja Kirkkonummi sekä neljännen Hyvinkää, Järvenpää, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen ja Tuusulan pohjoisosa. Näin syntyvän neljän suurkunnan alueelle muodostettaisin lisäksi ylikunnallinen metropolihallinto hoitamaan Helsingin seudun yhteisiä maankäytön, asumisen ja liikenteen sekä kansainväliseen kilpailukykyyn ja segregaation ehkäisemiseen liittyviä tehtäviä.

Keskusta ei kannata kumpaakaan, laajoihin kuntaliitoksiin perustuvaa vaihtoehtoa.  Molemmat mallit ovat keinotekoisia ja historiattomia. Metropolialueen kunnissa ei juurikaan ole halukkuutta kuntaliitoksiin. Yhteinen näkemys on yleensä, ja erityisesti Helsingin seudun mittakaavassa ehdoton edellytys kuntaliitoksessa onnistumisen kannalta. 

Keskusta korostaa myös, että kunta on muutakin kuin yhteiskunnan palveluiden tuotantoyksikkö. Kunta on myös kansanvallan perusyksikkö ja identiteetin luoja. Nykyinen kuntarakenne on syntynyt pitkän historiallisen kehityksen tuloksena. Keinotekoisten kuntarakenteiden luominen olisi omiaan heikentämään kansalaisten  kiinnittymistä poliittiseen järjestelmään. Tämä on voitu todeta jo viime vuosina toteutettujen kuntaliitosten yhteydessä. Varsinkin ns. monikuntaliitosten myötä syntyneissä kunnissa äänestysaktiivisuus laski selvästi viime syksyn kuntavaaleissa.

Kuntaliitoksia voidaan Keskustan mielestä tehdä vain vapaaehtoiselta pohjalta.  Erityisen arveluttavana Keskusta pitää toiseen malliin sisältyvää ehdotusta itsenäisen Tuusulan kunnan pilkkomisesta.

Selvityshenkilöiden kolmannessa vaihtoehdossa muodostettaisiin vahva metropolihallinto  ja joukko vaihtoehtoisia kuntajakoselvitysalueita. Tämä malli poikkeaa toisesta mallista lähinnä vain metropolihallinnon toimivaltuuksien osalta. Selvitysmiesten mukaan vahva metropolihallinto tulee kyseeseen, jos kuntaliitokset eivät toteudu kahdessa ensimmäisessä vaihtoehdossa tarkoitetussa laajuudessa.  Keskustan näkemyksen mukaan metropolialueen yhteistyötä ja metropolihallintoa tulee tarkastella irrallaan kuntarakenteesta, koska ilman pakkoliitoksia kuntaliitoksia ei tule tapahtumaan ainakaan merkittävissä määrin tai ainakaan niin, että kuntaliitoksella ratkaistaisiin metropolialueen ytimen, Helsinki-Espoo-Vantaa-Kauniainen-alueen, haasteet. Mahdollisen metropolihallinnon toimivaltuuksia ei pidä sitoa kuntaliitoksiin siten kuin selvityshenkilöt ehdottavat.

Keskusta kiinnittää huomiota vielä selvityshenkilöiden ehdotusten aluerajauksiin. Ensimmäinen  malli perustuu neljäntoista ja toinen malli kolmentoista nykyisen kunnan alueeseen.  Tätä aluerajausta perustellaan lähinnä sillä, että Helsingin seudun 14 kuntaa tekevät tällä hetkellä vapaaehtoista yhteistyötä. Kolmannessa mallissa metropolialue voisi laajeta Lohjan ja Porvoon suuntaan. 

Keskustan mielestä nämä aluerajaukset ovat keinotekoisia. Keskusta on esittänyt kunta- ja soteuudistuksen perusratkaisuksi kotikunta-maakuntamallia. Siinä lähipalveluista vastaisivat kotikunnat, mutta terveydenhuollon ja vaativamman sosiaalihuollon palvelut järjestettäisiin kuntien yhteistyöllä maakuntapohjalta. Tätä mallia voitaisiin soveltaa hyvin myös Uudellamaalla. Jo nyt lähes kaikki Uudenmaan kunnat ovat Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUS:n jäseniä. Keskustan mielestä erillisen metropolihallinnon luominen irrallaan Uudenmaan liitosta ei ole hyvä ratkaisu. Näiltä osin selvitysmiesten ehdotus jää puutteelliseksi, siihen ei sisälly selkeää näkemystä metropolihallinnon ja Uudenmaan liiton suhteesta.

2.	Selvityshenkilöiden ehdotuksiin liittyvät aluerajaukset

Sen lisäksi mitä edellä on todettu Keskusta korostaa metropolialueen ytimen tarkastelun tärkeyttä.  Metropolialueesta ei käsitteenä pidä tehdä liian laajaa. Ehdotettu 14 kunnan alue on ilmeeltään liian monimuotoinen sisältäen tiivistä yhdyskuntarakennetta sekä harvemmin asuttua maaseutua. Käsitteenä metropolialue olisi luontevinta rajata koskemaan metropolialueen ydintä, pääkaupunkiseudun neljää kaupunkia, Helsinkiä, Espoota, Vantaata ja Kauniaista. Esitetyn kaltainen 14 kunnan metropolialue ominen hallintoineen pilkkoisi Uudenmaan liiton kolmeen osaan. Itäinen ja läntinen Uusimaa jäisivät alueellisessa edunvalvonnassa toisarvoiseen asemaan. Tätä Keskusta ei pidä hyvänä kehityksenä.

Tärkeintä on löytää ratkaisu siihen, miten Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten yhteiset ongelmat ratkaistaan. Esitämme jäljempänä kohdassa neljä yhden mallin siitä, miten alueen metropolihallinto voitaisiin luoda. 

3.	Selvityshenkilöiden esittämien vaihtoehtoisten mallien toteutus ja jatkovalmistelu

Sen lisäksi mitä edellä on todettu Keskusta korostaa, että kaikissa ratkaisuissa on kunnioitettava kuntien itsehallintoa ja päätösvaltaa. Kuntia ei pidä rasittaa turhilla selvityskierroksilla. 

4.	Lausunnonantajan esille ottamat muut kysymykset ja asiat

Keskusta yhtyy selvityshenkilöiden näkemykseen siitä, että Helsingin seudulla tarvitaan nykyiset kuntarajat ylittäviä ratkaisuja alueen keskeisiin ongelmiin. Tärkeimpiä ovat raportissa esiin nostetut maankäytön, asumisen ja liikenteen sekä kansainväliseen kilpailukykyyn ja segregaation ehkäisemiseen liittyvät tehtävät. Selvityshenkilöt eivät kuitenkaan ole kyenneet tekemään toteuttamiskelpoisia ehdotuksia siitä, miten nämä yhteiset tehtävät tulisi hoitaa.

Keskusta toteaa myönteisenä seikkana, että selvityshenkilötkin nostavat useissa kohdin esiin kaikkiin heidän esittämiinsä malleihin liittyvät ongelmat demokratian ja kansalaisten osallistumisen näkökulmasta. He eivät kuitenkaan esitä riittäviä ratkaisuja näiden ongelmien ratkaisemiseksi.

Demokratian ja osallistumismahdollisuuksien kannalta kaikki ehdotetut ratkaisut merkitsevät heikennystä nykytilanteeseen. Päätösvalta etääntyy sitä kauemmas kansalaisista mitä suuremmiksi hallintoyksiköt muodostuvat. 

Keskustan mielestä jatkossa tulisikin selvittää vielä aivan uudenlaista ratkaisua pääkaupunkiseudulle, kotikunta-metropolimallia. Helsinki, Espoo ja Vantaa jaettaisiin pienemmiksi kotikunniksi Brysselin ja Tukholman tapaan tavoitteena toimiva hallinto, sujuvat palvelut ja lähidemokratian toteutuminen. Tämän lisäksi muodostettaisiin erillinen vaaleilla valittu hallinto joko tälle suppeammalle metropolialueelle tai mahdollisesti koko Uudenmaan liiton alueelle. 

Helsingissä 20.5.2013

Suomen Keskusta rp:n puolesta

Timo Laaninen
puoluesihteeri