Valtiovarainministeriö
valtiovarainministerio@vm.fi

Lausuntopyyntönne 11.3.2013/Dnro VM079:00/2012

Metropolialueen esiselvityksen loppuraportti ”Metropoli meille kaikille”
Lausunnon pääkohdat
•	Akava kannattaa sellaista metropolihallinnon mallia, jolla mahdollistetaan tehokas ns. pakkokaavoitus. Onko nyt esitetyn metropolihallinnon kaavoitus riittävän vahva instrumentti? Jäisikö edelleen asemakaavoitus ratkaisevaksi?
•	Akava kannattaa joko suuria ja laajoja kuntaliitoksia tai vahvaa, kaavoitusvaltaa käyttävää metropolihallintoa.
•	Akava pitää puutteena sitä, että Porvoon ja Lohjan seudut puuttuvat metropolialueen esiselvityksestä.
•	Lähipalveluiden käsite ja sisältö tulee määritellä metropolialueella.
•	SOTE-ratkaisujen osalta on otettava huomioon valtakunnallinen kehitys ja tarkasteltava siihen liittyviä kysymyksiä metropolialueella erityisen huolellisesti.
•	Palkkaharmonisointi tulee tehdä määräajassa, vähintään kahden vuoden sisällä liitoksesta. Henkilöstöasioiden ja harmonisoinnin valmistelu on aloitettava samalla kun liitoksen suunnittelu aloitetaan. Päätökset on tehtävä liitoksen yhteydessä.
•	On tärkeää, että erillisellä lainsäädännöllä turvataan erityinen yhteistoimintavelvollisuus, liikkeenluovutusperiaate sekä ns. viiden vuoden palvelussuhdeturva metropolialueen kehittämisessä riippumatta siitä minkälaisin toimenpitein sitä tehdään.
•	Virka- ja virantoimitusmatkoja koskevia sopimusmääräyksiä on kehitettävä niin, että matkustaminen tapahtuu työaikana.

Yleistä	Yli puolesta miljoonasta akavalaisista 41 % työskentelee Uudellamaalla. Uudenmaan yli 200 000 akavalaista ovat merkittävä voima alueen kehittäjinä ja veronmaksajina.
Metropolialueen on oltava kansainvälisesti nykyistä kilpailukykyisempi. Metropolialueen suotuisa kehitys on keskeistä koko Suomen kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin kannalta. Alueen kansainvälinen vetovoima ja uusien työpaikkojen syntyminen ovat kansallisesti tärkeitä kysymyksiä. Metropolialueen kehittäminen on merkittävää myös sosiaalisen eheyden ja alueellisen eriytymisen näkökulmista. Metropolialueelle tulee kehittää toimintamalli, joka vastaa nykyistä paremmin esimerkiksi maankäytön, asumisen, liikenteen ja ympäristön kasvaviin haasteisiin. Strategista suunnittelua ja kehittämistä on tarkasteltava seudullisesti huomattavasti entistä kokonaisvaltaisemmin. 
Mikä tai mitkä vaihtoehtoisista malleista vastaavat metropolialueen erityisiin haasteisiin parhaiten aina 2030-luvulle saakka? Mikä tai mitkä vaihtoehtoisista malleista olisivat tarkoituksenmukaisia toteuttaa metropolialueen kokonaisedun näkökulmasta?
Metropolialueen erityishaasteet etenkin asumisen kalleuden ja liikkumisen suhteen ovat erittäin merkittäviä monelle akavalaiselle palkansaajalle ja opiskelijalle. Akava kannattaa sellaista metropolihallinnon mallia, jolla mahdollistetaan tehokas ns. pakkokaavoitus. Tämä on välttämätöntä työvoiman liikkuvuuden, palkansaajien ostovoiman ja elinkeinoelämän suotuisan kehityksen kannalta. 
Onko nyt esitetyn metropolihallinnon kaavoitus riittävän vahva instrumentti? Jäisikö edelleen asemakaavoitus ratkaisevaksi? Tarvitaan sellainen malli, joka mahdollistaa tehokkaan yhdyskuntarakenteen kehittämisen ja laajentamisen. Akavalaisten näkökulmasta toimivat ja nykyaikaiset raide- ja joukkoliikenneratkaisut ovat aivan keskeisiä metropolialueen työssäkäynnin mahdollistajia. Näistä on pystyttävä päättämään nykyistä jouhevammin.
Alueiden segregoitumiseen on pystyttävä puuttumaan nykyistä tehokkaammin. Hyvässä metropolimallissa pystytään tehokkaasti vaikuttamaan kuntien vuokra-asuntojen sijoitteluun, asukasvalintaan, positiiviseen diskriminointiin ja kaikkiin muihin seikkoihin, jotka osaltaan vaikuttavat segregaatiota vähentävästi. Kaikki muut toimet ovat kuitenkin pientä verrattuna asuinalueiden väestörakenteen vaikutukseen segregoitumisessa. Myös kansainvälisen suojelun piirissä olevien asumisesta, palveluista ja kotouttamisesta on voitava sopia metropolihallinnossa. 
Edellä mainituista lähtökohdista tarkasteltuna Akava kannattaa joko suuria ja laajoja kuntaliitoksia tai vahvaa, kaavoitusvaltaa käyttävää metropolihallintoa. 
Metropolialuetta ei rakenneta tyhjiössä tai puhtaalta pöydältä, vaan alueiden monta sataa vuotta vanha historia, luontaiset kulkusuunnat ja vanhat keskukset on huomioitava kehittämistyössä. Kestävät ratkaisut ovat osa jatkumoa. Tästä syystä kulttuurihistoriallisen ja kaupunkimaantieteellisen otteen tulisi näkyä nykyistä voimakkaammin metropolialueen suunnittelussa. 
Akava arvostaa selvitystyön aikana tapahtunutta tutkijoiden kuulemista, mutta huomauttaa, että tutkijoita, selvityshenkilöitä ja muita asiantuntijoita valikoitaessa naisten edustus on jäänyt selvään vähemmistöön. Akava korostaa, että tutkijoiden kuuleminen sekä sukupuolisen tasa-arvon toteutuminen työryhmien henkilövalinnoissa on myös jatkossa tärkeää.
Lausunnonantajia pyydetään arvioimaan vaihtoehtoisia malleja (1-3) metropolialuetta koskevan aluerajauksen ja sen tarkoituksenmukaisuuden osalta.
On tärkeää, että metropolialuetta tarkastellaan riittävän suurena kokonaisuutena. Akava pitää puutteena sitä, että Porvoon ja Lohjan seudut puuttuvat metropolialueen esiselvityksestä. Näiden kuntien osalta olisi tärkeää tarkastella esimerkiksi työssäkäyntialuetta, työpaikkaomavaraisuutta jne. Lisäksi näiden alueiden osalta tulisi pohtia kuntakokonaisuuksia Itä- ja Länsi-Uudellamaalla osana metropolialuetta. 
Metropolialueen henkilöstöpolitiikka
Metropolihallinnon vaikutukset kuntien henkilöstöön on selvitettävä perusteellisesti. Kuntakoon kasvu edellyttää luottamusmies- ja työsuojeluorganisaation kehittämistä ja toimintaedellytysten parantamista. Kuntaliitokset aiheuttavat palkkaharmonisoinnin ja muiden työsuhteen ehtojen harmonisoinnin tarvetta eli kustannuspaineita ylöspäin, mikäli eroja esiintyy. Palkkaharmonisointi tulee tehdä määräajassa, vähintään kahden vuoden sisällä liitoksesta (kuten esimerkiksi Kainuun maakuntakokeilussa tehtiin). Henkilöstöasioiden ja harmonisoinnin valmistelu on aloitettava samalla kun liitoksen suunnittelu aloitetaan. Päätökset on tehtävä liitoksen yhteydessä. Henkilöstön edustus tulee olla suunnitteluvaiheessa ja koko prosessin ajan mukana. Työntekijöiden palkkaturvasta on huolehdittava tilanteissa, jotka johtuvat työnantajan toimenpiteistä.  
Metropolihallinnon perustaminen tarkoittaisi henkilöstön siirtymistä joko olemassa olevien kuntien tai kuntayhtymien palveluksesta metropolihallinnon palvelukseen. ELY-keskusten tehtävien siirtäminen metropolihallinnolle merkitsisi valtion henkilöstön siirtymistä metropolihallinnon palvelukseen. Näin ollen Akava pitää tärkeänä ja hallitusohjelman edellyttämänä, että erillisellä lainsäädännöllä turvataan erityinen yhteistoimintavelvollisuus, liikkeenluovutusperiaate sekä ns. viiden vuoden palvelussuhdeturva metropolialueen kehittämisessä riippumatta siitä minkälaisin toimenpitein sitä tehdään. 
Kuntien pinta-alan kasvu lisää henkilöstön virantoimitusmatkoja. Virka- ja virantoimitusmatkoja koskevia sopimusmääräyksiä on kehitettävä niin, että matkustaminen tapahtuu työaikana. Työhön liittyvän matkustamisen lisääntyminen vie työaikaa ja se vaatii työtehtäviin lisää resursointia. Etätyön ja etäkokousten käyttöä on lisättävä ja näitä koskeviin valmiuksiin on panostettava. Muutokset edellyttävät työntekijälähtöisten työaikajoustojen ja työaikapankkien lisäämistä sekä työajan ja työhön sidonnaisen ajan, kuten matkustusajan, työntekijän terveydelle ja turvallisuudelle aiheuttamien vaarojen ja haittojen selvittämistä ja arviointia.
Työelämän laatukysymykset ovat tärkeä osa uudistusta. Koko henkilöstö on otettava aidosti mukaan muutoksen suunnitteluun ja toteutukseen. Muutoksessa on pyrittävä työhyvinvoinnin parantamiseen. Se tarkoittaa henkilöstön jaksamisen huomioimista, töiden oikeaa mitoitusta sekä tarvittavasta henkilöstökoulutuksesta, muutosviestinnästä ja työterveyshuollosta huolehtimista. 
Henkilöstön tiedonsaanti- ja vaikuttamismahdollisuudet on turvattava toimintoja ja rakenteita uudistettaessa. Henkilöstö on otettava alusta asti mukaan uudistamaan rakenteita ja tuottavuutta. Laadukkaiden palveluiden edellytyksenä on henkilöstön korkea ammattitaito. Palveluiden korkeasta laadusta huolehtiminen takaa myös sen, että työskentelyolosuhteet ovat ammattieettisesti kestävät. Henkilöstön osaamista on päivitettävä säännöllisesti ja henkilöstön hyvinvointi on turvattava. Osaamisen säilymisestä ja tiedon siirrosta on huolehdittava. Tämä edellyttää resursointia oman toiminnan kehittämiseen. Näin voidaan vaikuttaa myös tuottavuuden kasvuun. 
Rakennemuutososaaminen ja sen käyttö tulee ulottaa myös julkiselle sektorille. Muutosta valmistelevaan hallintoon on varattava tarvittavat ja asiantuntevat resurssit. Hyvällä valmistelulla voidaan saada niitä tuloksia joita tavoitellaan.  Hallinnossa on oltava organisointitaitoa ja kokemusta muutosjohtamisesta. Hyvä johtaminen on parasta ongelmien ennaltaehkäisyä. Palvelujen johtaminen ja valmistelu on toteutettava hyvän hallinnon periaatteiden mukaisesti. Johtamisen on oltava ammattitaitoista ja inhimillistä. Johtamisen aika, resurssit ja mahdollisuudet on turvattava. Reuna-alueiden palvelutuotanto on turvattava ja on myös huolehdittava, että niillä on lähijohtamista. 
Lausunnonantajan muut kysymykset ja asiat
•	Lähipalveluiden käsite ja sisältö tulee määritellä metropolialueella.
•	Uuden kuntarakenteen tulee edesauttaa sitä, että metropolialueelle saataisiin riittävästi toisen asteen koulutuspaikkoja.
•	SOTE-ratkaisujen osalta on otettava huomioon valtakunnallinen kehitys ja tarkasteltava siihen liittyviä kysymyksiä metropolialueella erityisen huolellisesti.
•	Työterveyshuollon yhtiöittämistä tulee pohtia tarkoin ja harkita laajasti yhtiöittämisen seurauksia.
•	Vapaa hakeutumisoikeus terveydenhuollossa tulee lisäämään keskeisten yksiköiden ristikäyttöä.
•	Asunto- ja julkisen rakentamisen laatu on keskeinen huolenaihe, mikäli metropolialueen asunto- ja palvelutuotanto kiihtyy. Veronmaksajat tulevat pahimmassa tapauksessa maksamaan rakennusliikkeille tehdyistä virheistä pitkän pennin.
•	Tarvitaan ns. pendelöintivisio. Missä ovat työpaikat, missä erilaiset palvelut ovat? 
•	Pendelöinnistä huolimatta lapsiperheiden palveluiden tarve säilyy siellä missä asutaan.

Akava ry

Sture Fjäder	Pekka Piispanen
puheenjohtaja	johtaja