Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto

Oikeusministeriön lausuntopyyntö OM 14/41/2002

KUOLLEEKSI JULISTAMISESTA ANNETUN LAIN UUDISTAMINEN

Lausuntopyyntö
Oikeusministeriön lainvalmisteluosasto on pyytänyt Eläketurvakeskukselta lausuntoa kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistamistyöryhmän mietinnöstä 2002:22.

Eläketurvakeskus lausuu mietinnöstä siltä osin kuin se liittyy työeläketurvaan.

Tausta
Työryhmän tehtävänä oli valmistella kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistamista. Uudistuksen tavoitteena on lain nykyaikaistaminen sekä kuolleeksi julistamisen edellytysten että asian käsittelyssä noudatettavan menettelyn suhteen.

Päätös kadonneen henkilön kuolleeksi julistamisesta olisi mahdollista saada aikaisempaa olennaisesti lyhyempien odotusaikojen jälkeen ja nykyistä useammin kokonaan ilman odotusaikaa. Toimivalta kuolleeksi julistamisasioissa ehdotetaan jaettavaksi käräjäoikeuksien ja maistraattien kesken. 

Ehdotukseen sisältyvät myös säännökset Suomen viranomaisten kansainvälisestä toimivallasta kuolleeksi julistamisasioissa, sovellettavasta laista sekä vieraassa valtiossa annetun kuolleeksi julistamispäätöksen tunnustamisesta.

Eläketurvakeskuksen kanta

Kadonneen henkilön edunsaajien edun mukaista työeläkejärjestelmässä on, että kadoksissa olemisesta aiheutuva oikeudellinen epävarmuus päätetään kuolleeksi julistamisella entistä lyhyempien odotusaikojen jälkeen. Tällöin edunsaaja saa aikaisempaa nopeammin hyväkseen ne työeläkejärjestelmän etuudet, joiden saamisen edellytyksenä on viranomaisen vahvistama tieto edunjättäjän kuolemasta. Myös eläkelaitosten kannalta on myönteistä, että eläkeasioita koskevat päätökset voidaan tehdä eläkelaitoksissa mahdollisimman nopeasti.

Suomen viranomaisten kansainvälinen toimivalta kuolleeksi julistamista koskevissa asioissa laajenee lakiehdotuksen 23 §:n perusteella. Todennäköisesti tämä tulee nopeuttamaan kuolleeksi julistamista koskevien asioiden käsittelyä, kun kadonneen henkilön läheisten ei tarvitse enää hakea tietyissä lain määrittelemissä tilanteissa kuolleeksi julistamispäätöstä kadonneen henkilön kansalaisuusvaltiosta. Tämä nopeuttaa työeläkeasioiden selvittämistä ja tätä kautta parantaa edunsaajien asemaa heidän saadessa eläkeasiaansa koskevat päätökset nopeammin kuin ennen. 

Työeläkejärjestelmän kannalta on keskeistä lakiehdotuksen säännösten selkeys. Lakiehdotuksen 26 §:n 1 kohta voi aiheuttaa soveltamisongelmia. Pykälän mukaan vieraassa valtiossa annettua kuolleeksi julistamista koskevaa päätöstä ei tunnusteta Suomessa, jos tunnustaminen on selvästi vastoin Suomen oikeusjärjestelmän perusteita.  

Pykälästä ei kuitenkaan käy ilmi, mikä viranomainen on toimivaltainen ratkaisemaan asian sellaisessa tilanteessa, jossa edunsaaja hakiessaan perhe-eläkettä esittää vieraassa valtiossa annetun kuolleeksijulistamispäätöksen eläkelaitokselle. Tällainen tilanne voi tulla kyseeseen, jos kuolleeksi julistettu henkilö on työskennellyt  Suomessa ja hänen edunsaajalleen on syntynyt oikeus saada Suomesta perhe-eläkettä tämän työskentelyn perusteella. 

Tällöin säännösten selkeyden vaatimus korostuu, jotta eläkelaitokset eivät joutuisi osallistumaan sen arvioimiseen, milloin vieraassa valtiossa annettua kuolleeksi julistamista koskevaa päätöstä on pidettävä pätevänä.  

Lakiehdotuksen 28 §:ään on muun muassa kirjoitettu, että maistraatilla on oikeus saada tietoja eläkesäätiöltä ja muulta eläkelaitokselta. Eläkesäätiötä ei tarvitse mainita pykälässä erikseen, sillä se jo sisältyy termiin eläkelaitos, kuten eläkekassat ja eläkeyhtiötkin.

		ELÄKETURVAKESKUS

	Riitta Korpiluoma	Helena Tapio