Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntö 31.7.2003

ARVIOMUISTIO ASUNTO-OSAKEYHTIÖLAIN MUUTOSTARPEESTA

Pyydettynä lausuntonaan Rakennustarkastusyhdistys RTY ry esittää asunto-osakeyhtiölain uudistustarpeen arviointia varten laaditusta muistiosta seuraavaa.

Muistiossa on käsitelty seikkaperäisesti ja hyvin näkökohtia, jotka asunto-osakeyhtiölakia uudistettaessa nousevat esille. On hedelmällistä, että eri tahoilta pyydetään jo tässä vaiheessa, kun lain uudistusta suunnitellaan, näkemyksiä uudistuksen painopisteistä.

Muistion lopussa esitettyä tavoitetta uuden lain selkeydestä ei voi olla liikaa korostamatta. Asunto-osakeyhtiö on kansainvälisesti vertailtuna ainutlaatuinen suomalainen innovaatio, jolla on pystytty merkittäviin asumistason parannuksiin.  Uutta lakia laadittaessa on syytä  korostaa tätä näkökohtaa ja välttää tilanne, jossa asukkaiden omatoimisuus ja omat mahdollisuudet asunto-olojensa parantamiseen vaikeutuvat liian vaikeaselkoisen lainsäädännön takia. Arviomuistiossa on tämä seikka hyvin oivallettu.

Rakennusvalvonnan kannalta voi tuoda esiin joitakin lisänäkökohtia.

Maankäyttö- ja rakennuslaki (132/1999) tiukensi joiltakin osin rakentamistoimenpiteiden lupasääntelyä. Muun muassa rakennuksen korjaus- ja muutostyö, jos työllä ilmeisesti voi olla vaikutusta rakennuksen käyttäjien turvallisuuteen tai terveydellisiin oloihin, vaatii rakennusluvan (MRL 125. 3 §). Esimerkkinä tämäntapaisesta korjaus- ja muutostyöstä on uuden huoneistosaunan rakentaminen tilaan, joka aikaisemmin ei ole ollut märkätilana. 

Rakennustarkastusyhdistyksen mielestä harkinnanarvoista olisi, että asunto-osakeyhtiölaissa käytettäisiin samoja ilmaisuja kuin maankäyttö- ja rakennuslaissa. Nykyinen lakihan on muutostöiden osalta hyvin seikkaperäinen ja yksityiskohtainen (AsOyL 77 §). Vähimmäisvaatimuksena voisi pitää, että uudessa laissa selkeästi tuotaisiin esiin, että lupaa edellyttävissä korjaus- ja muutostöissä yhtiö on ensisijainen toimija, ja osakas vasta toissijainen. Käytännössä edelleen on tavallista, että osakkailla on väärä käsitys omista mahdollisuuksistansa asuntoansa korjata.

Hissien jälkiasennusten osalta uutta lakia tulisi lieventää. Tavallista on, ettei jälkiasennus ole mahdollinen olemassa olevaan porrashuoneeseen joko porrashuoneen ahtauden tai joissakin tapauksissa myös rakennussuojelun vaatimusten takia. Tällöin ulkopuolisen uuden porrashuoneen ohella ainoa ratkaisu on erottaa huoneistoista tila uutta hissikuilua varten. Uuteen lakiin tulisi sisällyttää ainakin jonkinasteinen lievä mahdollisuus lisätilan saamiseen tilanteessa, jossa muuta ratkaisua ei näköpiirissä ole. Tässä yhteydessä tulisi 

luonnollisesti ottaa kantaa niihin edellytyksiin, joilla osakashallinnassa oleviin tiloihin voidaan kajota. 

Osakkaiden yhdenvertainen kohtelu, jos siitä pidetään liian tiukasti kiinni, on ongelmallinen. Tulisikin harkita, millä edellytyksillä yhdenvertaisuuden vaatimuksesta voidaan tinkiä.

Pienissä asunto-osakeyhtiöissä, jotka usein ovat pientalomaisia, tulisi lähtökohdaksi asettaa osakkaiden ensisijainen oikeus ja mahdollisuus operoida omalla piha-alueellaan. Pitäisikö muutoinkin harkita omia säännöksiä aivan pieniin asunto-osakeyhtiöihin?

Toisinaan rakennusvalvontaviranomaisten puoleen käännytään toimenpidepyynnöllä parveketiloissa tapahtuvaan varastointiin ja vastaavaan. Konfliktitilanteet ovat parvekkeiden lisääntyneen lasittamisen myötä yleistyneet. Asunto-osakeyhtiölaki saattaisi olla oikea 
säädös ottamaan kantaa, mikä on huoneenomaisesti käytettävän, julkiseen tilaan näkyvän parveketilan status.

Lopuksi Rakennustarkastusyhdistys RTY ry kiinnittää huomiota siihen, että lähivuosina tulevat varsinkin uudistuotannossa yleistymään erilaiset huoneistokohtaiset talotekniset laitteet. Tällaisia tulevat olemaan muun muassa lämmöntalteenottokoneet.

RAKENNUSTARKASTUSYHDISTYS RTY ry

Lauri Jääskeläinen
varapuheenjohtaja