TERVEYSMINISTERIÖ

SOSIAALI- JA	Dnro

STM/ 1611 /2006

4.9.2006

Oikeusministeriö

riuecal c7'±ini4tQriö
0 6. 09. 'Lu06
	c)Ga3 ata~ e::,

Asia	LAUSUNTO
Oikeusministeriö on pyytänyt sosiaali- ja terveysministeriöltä lausuntoa asunto-osakeyhtiölakityöryhmän mietinnöstä (OM 2006:9). Sosiaali- ja terveysministeriö viittaa liitteenä olevaan perhe- ja sosiaaliosaston lausuntoon ja ilmoittaa, ettei ministeriöllä sen lisäksi ole muuta lausuttavaa mietinnön johdosta.

Kansliapäällikön sijainen, osastopäällikkö

Z4
sana Koski

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21600);(16125,21600);(16125,11442);(21603,11442);(21603,0);(0,0);fBehindDocument1

z"Z"'
Hallitussihteeri	Juhani Turunen

Sähköposti: Email:kirjaamo.stm@stm.fi

K; data,TEKS TIT,.MU I1rUikmin Iau ASU NTO-USA KGYHTIO. .doc		
Postiosoite: PL 33, 00023 Valtioneuvosto	Puhelin: (09) 16001	
Käyntiosoite: Meritullinkatu 8, Helsinki	Telekopio: (09) 160 74126
(Kirjaamo)	

SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖ

LAUSUNTO	STM/1611/2006

1.9.2006

Vakuutusosasto Juhani Turunen

Asia	LAUSUNTOPYYNTÖNNE OM:N ASUNTOOSAKEYHTIÖLAKITYÖRYHMÄN MIETINTÖÖN
Vakuutusosasto on pyytänyt perhe- ja sosiaaliosaston lausuntoa oikeusministeriöltä tulleeseen asunto-osakeyhtiölakityöryhmän mietintöön, josta OM valmistelee hallituksen esitystä. PSO lausuu asiasta seuraavaa.

STM tai sen tutkimuslaitokset eivät ole osallistuneet esityksen valmistelutyöhön. Yleisesti ottaen OM:n mietintöä voidaan pitää myönteisenä sosiaalipolitiikan tavoitteiden kannalta. Väestön ikääntyminen on huomioitu hyvin esimerkiksi pyrkimyksessä lain selkeyteen ja yhtiöiden toiminnan yksityiskohtaisempaan säätelyyn. Toisaalta koska usein vanhimmissa ja eniten perusparannusten tarpeessa olevissa taloissa asuu keskimääräistä ikääntyneempää väestöä, tulisi tämä ottaa paremmin huomioon, koska se heijastuu ko. yhtiöissä lähes kaikkeen toimintaan.

Asumisen tulevaisuushaasteet on ehdotuksessa esitelty yleisluonteisesti. Ehdotuksessa olisi myös voitu huomioida yhtiöiden osakkaiden tasavertaisuusvaatimus ns. heikkojen ja äänensä huonosti kuulluksi saa-vien osakkaiden kannalta. Varsinkin ikääntyneiden kyky osallistua päätöksentekoon on rajallinen, ja toisaalta heidän tarpeensa voivat jäädä huomioimatta. Pitkällä tähtäimellä yhteiskunnan edun vuoksi olisi kuitenkin tärkeää, että esim. esteetöntä liikkumista lisätään asuntokannassa. Tämän vuoksi keskeinen asuntososiaalipoliittinen tavoite, tehokkaasti turvattu mandollisuus asua omassa kodissaan myös ikääntyneenä ja vammaisena, olisi syytä mainita.

Tärkeä tavoite on, että eri hallintokunnat ja toimijat tukevat kotona asumisen tavoitetta toiminnassaan. Asunto-osakeyhtiöiden rooli on tässä suhteessa tärkeä ja esim. kunnossapidon, perusparannusten ja korjausrakentamisen osalta ensisijainen. Sosiaali- ja terveystoimen pyrkimys on tuoda asianmukaisia palveluja asukkaiden saataville.
Postiosoite: PL 33, 00023 Valtioneuvosto	Puhelin: (09) 16001	Sähköposti:	
Käyntiosoite: Meritullinkatu 8, Helsinki	Telekopio: (09) 160 74126
(Kirjaamo)	Email:kirjaamo.stm@stm.fi	

2 (3)
Hissin jälkiasennuksen suhteen tulee harkita, ettei hissin rakentamista estävä vähemmistö ole liian suuri. Mietinnön kappaleen 2.2.5. mukaan muutosta ei ole tulossa nykyisen lain yhdenvertaisuusperiaatteeseen, jonka mukaan 2/3 määräenemmistö vaaditaan päätöksen taakse, kun hissi rahoitetaan lainalla ja se tulisi selvästi hyödyttämään vain osaa asukkaista. Käytännöstä alakerrassa asuvat vastustavat usein tällaista hanketta.
Saman tyyppinen tilanne on esimerkiksi silloin, kun hissi rakennetaan vain yhteen rappuun tai rakennukseen. Mietintö ehdottaakin, että tällaisissa tilanteissa on mandollista, että hissistä aiheutuviin kustannuksiin osallistuvat suuremmalla osuudella vain ne, jotka siitä todellisuudessa hyötyvät.
Hyvä on harkita, jos vastikeperusteessa voi soveltaa esityksessä mainittua laskutapaa, jonka mukaan kustannukset jakaantuvat sen mukaan, minkä hyödyn hissistä saa. Asiaan voisi myös vaikuttaa se, onko talossa yhteisessä käytössä olevia ullakko- ja kellaritiloja, joiden käytössä hissistä tulisi hyötyä myös alakerrassa asuville. Laskutapoja voi kehittää eri seikat huomioon ottaen monenlaisia, joista yksi on Helsingin hissiasiamiehen ehdottama portaiden lukumäärään perustuva malli.
Samassa yhteydessä työryhmä ehdottaa vastikerahoitusmandollisuuden laajentamista siten, että vastikkeella voidaan rahoittaa kaikki asianmukaisesti päätetyt perusparannukset, uudistukset, lisärakentamiset, aluehankinnat ja muut muutokset. Pääsääntönä pysyisi, että enemmistöpäätöksellä voitaisiin päättää sellaisesta vastikerahoitteisesta uudistuksesta aiheutuvat menot, jolla kiinteistö ja rakennus saatetaan vastaamaan kunkin ajankohdan tavanmukaisia vaatimuksia, jollei osakkeenomistajan maksuvelvollisuus muodostu kohtuuttoman ankaraksi. Mietinnössä ei ole täsmennetty, miten kohtuuttoman ankara maksuvelvollisuus määritellään. Joka tapauksessa tällaisessa tilanteessa vähävaraiselle osakkaalle voi seurata ongelmia hissihankinnan osalta.
Yllä mainittuun tilanteeseen soveltuvat myös muut esteettömään liikkumiseen, asumisturvallisuuteen ja palvelujen käyttöön liittyvät korjaus-, parannus- ja muutostyöt, joita koskevassa päätöksenteossa ei tulisi soveltaa yhtiön tai toisen osakkaan kielto-oikeutta. Päätöksenteko tulisi suorittaa enemmistöpäätösmenettelynä, kuten esimerkiksi palvelutaloksi siirryttäessä.
Kappaleessa 1.4.5. mainitaan tilanne, jossa vastikerahoituksen kannalta ongelmallista on sellaisen parannuksen tai uudistuksen laajentaminen vastikerahoitteisesti kaikkiin asuntoihin, vaikka osassa osakkeenomistaja on jo aiemmin toteuttanut omalla kustannuksellaan. Vastaavasti parannuksia asuntoihin on voitu tehdä sosiaalitoimen kustannuksella. Auki jää, tulisiko näissä tilanteissa kuitenkin nostaa osakkeenomistajan vastiketta. Vastaavia kysymyksiä voi nousta esille kappaleessa 1.4.7.

K:\data\TEKSTIT%Sekalaista\VAO lausunto as.oylakityörylunän mictintöän 1.9.06.doc

3 (3)
mainittujen palveluiden ja muiden hyödykkeiden vastikerahoitteinen yhteishankinnan osalta. Näitä ovat esim. tietoliikenne- ja turvapalvelut sekä sauna- ja muiden tilojen vuokraaminen naapurikiinteistöltä.

Palvelutalojen osalta ehdotetun lain uuden 1 § mukaan asunto-osakeyhtiö on yhtiö, jonka tarkoituksena on omistaa ja hallita rakennus-ta tai rakennuksia asuinhuoneistoihin liittyvillä erityisedellytyksillä. Ehdotuksen mukaan yhtiön yhtiöjärjestyksessä "voidaan määrätä myös muusta kiinteistön tai rakennuksen käyttöön liittyvästä yhtiön toiminnasta". Perusteluissa mainitaan, että yhtiön toimialaan voidaan lukea tällaisena muuna toimintana palvelutalossa esim. terveydenhuolto.- ja ruokailupalveluiden tai siivouksen tarjoaminen osakkeenomistajille.

PSO esittää, että lakiehdotuksen 1 luvun 1 § lisätään viimeiseksi momentiksi:
"Sosiaalihuollon palveluista ja asumispalveluista säädetään sosiaalilainsäädännössä."
Mietinnössä on myös esitys senioritalon asumispalveluista, joka olisi vastikerahoitteinen enemmistöpäätöksellä. Kyseistä termiä vastustettiin jo vuoden 2001 asunto-osakeyhtiölain osauudistuksen yhteydessä annetuissa lausunnoissa. Koska termi on uusi sekä epäselvä ja se sekoittuu sosiaalihuollon lainsäädännössä jo olevaan vastaavaan termiin, se tulisi vaihtaa toiseen. Asunto-osakeyhtiölaki koskee rakennusta ja sen ylläpitopalveluja, minkä vuoksi on vältettävä sekoittamasta lain juridisia nimikkeitä sosiaalihuollon vakiintuneen palvelutermistön kanssa. Vaihtoehtoinen termi voisi olla esimerkiksi rakennuksen huolto- ja ylläpito-palvelut.
Asumispalvelu -termin poistamista tukee myös lakiehdotuksen yksityiskohtaisten perustelujen maininta, että ilmausta asumispalvelu pidettiin epäselvänä ja subjektiivisiin tulkintoihin johtavana." Työryhmän esityksessä "sanamuotoa on täsmennetty siten, että puhutaan "kiinteistön tai rakennuksen (asunto-osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaiseen) käyttöön liittyvän hyödykkeen yhteishankinnasta".
/,'
Osastopäällikkö	Aino-Inkeri Hansson
Ylitarkastaja	Juha- ekka Hippi
Kaciata\TIiKSTIT\Sckalaista\V AO lausunto as.oylakityöryhmän mictintöön 1.9.06.doc