KOUVOLAN HOVIOIKEUS

Kouvola 20.5.2009

Nro L 1

			Oikeusministeriölle

Viite:  Oikeusministeriön kirje 31.3.2009 nro OM024:00/2008

Asia:  Lausunto tiedoksiantotyöryhmän mietinnöstä (työryhmämietintö 2009:3)

	Viitekirjeessä pyydettynä lausuntonaan hovioikeus esittää kunnioittavasti seuraavaa:

	1. Yleistä

	Tiedoksiantojen sujuvuus on oikeudenkäynnin kannalta keskeinen asia. Sen vuoksi niitä koskevan sääntelyn toimivuus on tärkeää. Ongelmat tiedoksiannoissa aiheuttavat tehottomuutta tuomioistuinten toimintaan ja ovat tuomioistuinten kannalta turhauttavia. Sen vuoksi tiedoksiantoja koskevia säännöksiä on uudistettava. Oikeusturvavaatimukset kuitenkin aiheuttavat sen, ettei tiedoksiantoja koskevaa sääntelyä voida tehdä liian väljäksi.

	Hovioikeus suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin säännöksiin. 

	2. Kannanotot työryhmän keskeisiin ehdotuksiin

	Puhelintiedoksianto

Hovioikeuden kokemukset nykyisten säännösten mukaisista puhelintiedoksiannoista ovat positiivisia eikä niissä ole havaittu ongelmia. Puhelintiedoksiantoa on käytetty erityisesti viranomaisten ja asiantuntijoiden kutsumiseen. 

	Hovioikeus pitää uudistusta tarpeellisena ja käyttökelpoisena eikä näe oikeusturvanäkökohtien olevan esteenä puhelintiedoksiannon käyttämiselle. Sinänsä puhelintiedoksianto tulee kysymykseen vain silloin, kun tiedoksiannon vastaanottaja myötävaikuttaa tiedoksiannon vastaanottamiseen. Tästä syystä se ei ole käyttökelpoinen tiedoksiantoa välttelevien henkilöiden kutsumisessa.

Puhelintiedoksiannon aikaan saamat työ- ja kustannussäästöt ovat marginaalisia eikä sen varaan voida laskea myöskään merkittäviä henkilöstösäästöjä. 

	Muiden sähköisten välineiden käyttäminen

Hovioikeus katsoo, että sähköpostia voidaan käyttää tiedoksiannoissa. Käytännössä ongelmana voi olla tietoturva. Liitetiedostojen avaaminen voi olla estetty taikka ohjelmien yhteensopivuusongelmat estävät niiden avaamisen. Toisaalta tuomioistuimella ei nykyisellään usein ole asianosaisten ja todistajien sähköpostiosoitteita eikä suostumuksia sähköpostin käyttämiseen tiedoksiannoissa. 

	3. Suhde muutoksenhakulupatyöryhmän mietintöön

	Hovioikeus katsoo, että hovioikeutta koskevat tiedoksiantosäännökset olisi tarkoituksenmukaisinta käsitellä jatkokäsittelylupauudistuksen yhteydessä. 

	Lausunto on valmisteltu työryhmässä, jossa ovat olleet jäseninä hovioikeudenneuvokset Tapani Vasama,  Pirjo Yli-Kokkila (eri mieltä) ja Kari Janhunen. Työryhmän sihteerinä on toiminut viskaali Jussi-Pekka Jutila. 

	Presidentti

	Pertti Nieminen

	Viskaali

	Jussi-Pekka Jutila

Pirjo Yli-Kokkila

Puhelintiedoksianto

A) Kutsu pääkäsittelyyn tai valmisteluistuntoon

 	Todistaja tai kuultava voidaan kutsua puhelimitse valmisteluun tai pääkäsittelyyn. Vastaajan kohdalla tilanne on toinen. Vastaajaa ei voida Suomea sitovan Parlamentin ja neuvoston asetuksen 805/2004 artiklan 13 ja 14  nojalla haastaa ehdotetulla tavalla silloin, kun tiedoksiantoon ei liity vastaanottotodistusta. Haasteen puhelintiedoksiantoa koskeva ehdotus on kansainvälisen sopimuksen vastainen. Jos ehdotus hyväksytään, suomalainen tuomio summaarisessa asiassa ei ole täytäntöönpantavissa muissa EU-maissa. 

	Puhelintiedoksianto ei vähennä tuomioistuinlaitoksen henkilökunnan työmäärää, pikemminkin päinvastoin. Näin ehdotuksella on kustannuksia lisäävä vaikutus. Puhelintiedoksianto ei myöskään tavoita niitä asiakkaita, jotka haluavat välttää tiedoksisaantia. Ehdotettu puhelintiedoksianto olisi huomattava tiedoksiantokulttuurin muutos, vaikka sen edut eivät ole huomattavia.  En pidä ehdotusta onnistuneena. 

B) Tiedoksiantotapa

	Asianajajan tai julkisen oikeusavustajan käyttäminen haasteen tiedoksiantajana on itse asiassa oikeuslaitoksen virkamiehelle kuuluvan tehtävän siirtämistä yksityiselle kansalaiselle. Ehdotuksen perustelujen mukaan asianajaja tai julkinen oikeusavustaja voisi antaa haasteen tiedoksi muun muassa kiireellisissä tapauksissa. 

	Suomen perustuslain 124 §:n mukaan viranomaiselle kuuluva hallintotehtävä voidaan antaa muulle kuin viranomaiselle vain lailla tai lain nojalla, jos se on tarpeen tehtävän tarkoituksenmukaiseksi hoitamiseksi eikä vaaranna perusoikeuksia, oikeusturvaa tai muita hyvän hallinnon vaatimuksia. Merkittävä julkisen vallan käyttöä sisältävä tehtävä voidaan kuitenkin antaa vain viranomaiselle. 

	Ehdotus koskee kansalaisen keskeisiä yksityisiä oikeuksia ja oikeudenkäynnin perusteita. Yksityistäminen poistaa kansalaisen oikeusturvaan olennaisesti liittyvän oikeudellisen virkavastuun ja julkisen vallan vahingonkorvausvelvollisuutta koskevan vastuun. Perustuslain 2 §:n 3 momentin mukaan kaikessa julkisessa toiminnassa on noudatettava tarkoin lakia. Kuitenkaan mitään menettelysäännöksiä ei ole ehdotettu säädettäväksi haastemieslain ja -asetuksen tapaan. Sääntelyn puuttuessa haaste voidaan antaa huoletta tiedoksi vaikka väärälle henkilölle ja ottamatta huomioon kielellisiä perusoikeuksia. Asianajajien ja julkisten oikeusavustajien valvontaa ei ole ehdotettu tehostettavaksi nykyisestä sellaisin yksityiskohtaisin säännöksin, joissa oikeusturvanäkökohdat otetaan huomioon muun muassa siten, että he kuuluisivat rikosoikeudellisen virkavastuun piiriin. Katson myös, että valtion tehtävän yksityistäminen ehdotetulla tavalla ei palvele demokratian kehittämistä. Se vähentää mahdollisuutta vaatia hallitusta poliittiseen vastuuseen mahdollisista järjestelmässä esiintyvistä puutteista.

	Mainittujen ammatinharjoittajien henkilökohtainen suoja tiedoksiantoa suoritettaessa ja oikeus saada korvausta julkisista varoista vahinkotapahtuman johdosta on myös sääntelemättä. 

	Tiedoksiannosta vastaajalle aiheutuvat kustannukset ovat myös sääntelemättä. Näin ollen kyseiset ammatinharjoittajat laskuttavat tuomioistuimen määräämästä tiedoksiantotehtävästä normaalien asianajopalkkiotaksojen mukaisesti myös tiedoksiantoyrityksistä ja vastaajan maksettavat oikeudenkäyntikulut nousevat huomattavasti. Tämä ei ole toivottavaa kehitystä.   

	Lisäksi katson, että ei ole syytä palata jo aikoinaan hylättyyn tapaan antaa yksityiselle henkilölle haasteen tiedoksianto-oikeus, vaikka ehdotettu tiedoksiantotapa ei osoittautuisikaan runsaasti käytetyksi.

	Näin ollen haastemiehen tehtävien antaminen yksityisten henkilöiden tehtäväksi ei ole tarpeen tiedoksiannon tarkoituksenmukaiseksi hoitamiseksi eikä perustuslain 124 §:n edellyttämää tarkoituksenmukaisuusedellytystä ole. Muutoinkaan en pidä ehdotusta onnistuneena.