Trasek ry
hallitus@trasek.fi
   
Oikeusministeriö
oikeusministerio@om.fi
   
Lausunto arviomuistiosta nimilain uudistamistarpeeksi OM 24/41/2015
   
Trasek ry kiittää oikeusministeriötä mahdollisuudesta antaa lausunto nimilain uudistamistarpeesta.
Nimilain 32 b §:n 2 momentin kohta 2: Etunimeksi ei (ilman pätevää syytä) voi hyväksyä pojalle naisennimeä tai tytölle miehennimeä. Muistiossa ehdotetaan etunimien sukupuolisidonnaisuuden säilyttämistä henkilön tunnistamisella, väestötietojärjestelmällä ja valtaväestönäkökulmalla. Arviomuistiossa todetaan, että väestötietojärjestelmä on näistä tärkein henkilöä tunnistettaessa.
Trasek ry esittää etunimen sukupuolisidonnaisuuden poistamista. Oman sukupuoli-identiteettinsä mukaisia etunimiä tarvitsevat ihmiset, joiden sukupuoli ei ole dikotomisesti vain ”mies” tai ”nainen”, vaan heidän sukupuoli-identiteettinsä tai sukupuolen ilmaisunsa sijoittuu dimensionaalisesti jonnekin niiden välille tai henkilö on intersukupuolinen. Vaikka nimilaissa on perustellusta syystä mahdollista muuttaa etunimeä, on nimilain tulkintaa nimenmuutostilanteessa pidetty nykyisin etunimen osalta varsin tiukkana täysi-ikäisillekin, vaikka laissa tarkasti ottaen puhutaan ensimmäisestä nimenannosta lapselle. Lain tulkintaa voisi väljentää. 
Arviomuistiossa on tosin haluttu ottaa myös sellaisten henkilöiden oikeusturva esille, jotka eivät jaa näkemystä sukupuolijaottelun merkityksestä henkilökohtaisista syistä. Siksi arviomuistiossa halutaan sallia poikkeus pääsääntönä pidettävästä etunimien sukupuolisidonnaisuudesta ja mahdollistaa se, että henkilöllä, joka kokee kuuluvansa muuhun sukupuoleen kuin mihin hänet on väestötietojärjestelmässä rekisteröity, olisi jatkossa lakiin kirjattu mahdollisuus muuttaa etunimensä sukupuoli-identiteettiään vastaavaksi. Ehdotus poikkeuksesta on kuitenkin hyvin suppeasti muotoiltu ja rajoittaa etunimen muutosmahdollisuuden vain selkeästi transsukupuolisille henkilöille ja heidänkin kohdallaan vain sukupuolen korjaukseen hakeutuville. Sukupuolivähemmistöön kuuluu kuitenkin muitakin ryhmiä, mm. transvestiitit ja muunsukupuoliset. Suomessa on jo lain tasolla tasa-arvolaissa huomioitu sukupuolen moninaisuus tasa-arvosta annetun lain (609/1986) muutoksessa (1329/2014), joka tuli voimaan 1.1.2015. Kansainvälisestikin pyritään nykyaikana mieluummin häivyttämään kuin korostamaan tarpeettomia sukupuolieroja.

Trasek ry:n mielestä etunimien sukupuolisidonnaisuus pitäisi purkaa tarpeettomana. Varsinkin täysi-ikäisen henkilön kohdalla etunimen sukupuolirajaus on tarpeeton. Myös lapsen osalta voisi etunimen sukupuolisidonnaisuudesta luopua. Tällöin mm. vanhemmat voisivat antaa vapaammin intersukupuoliselle lapselle etunimiä, jotka olisivat sukupuolineutraaleja tai joiden sukupuolikirjo on laajempi kuin yksi. Myös sukupuoli-identiteetiltään erilainen henkilö voisi valita sukupuoli-identiteettiään vastaavat etunimet. 
Etene kiinnittää huomiota kannanotossaan intersukupuolisten lasten hoitokäytännöstä myös sukupuolisoituneeseen henkilötunnukseen ja ehdottaa siitä laajempaa yhteiskunnallista keskustelua.
http://etene.fi/documents/1429646/2056382/KANNANOTTO_intersukupuolisuus_pdf.pdf/

Lisäksi Trasek ry kannattaa ilmoitusmenettelyn laajentamista useampaan etunimen muuttamiseen.

Trasek ry esittää sukupuolisidonnaisuuden purkamiselle seuraavia perusteita:
1.  Etunimen sukupuolisidonnaisuus on sukupuolivähemmistöjä syrjivä ja elämää vaikeuttava.
2.  Sukupuolisidonnainen etunimikäytäntö jyrkentää nimien sukupuolijakaumaa ja sitä kautta tulee vähentämään ajan mittaan sukupuoleltaan vakiintumattomien tai sukupuolineutraalien etunimien tai sukupuoleen sitoutumattomien etunimien määrää, joiden tarve on ilmeinen. Kaikki etunimet tulevat ajan mittaan luokitelluiksi joko miesten tai naisten nimiksi ja tähän luokitteluun vaikuttaa nimen kantajien määrä sukupuolen mukaan. Nimet sukupuolittavan käytännön haluttaisiin arviomuistiossa jatkuvan ja etunimien muokkautuvan yksinomaan miehen tai naisen nimiksi, mikä on täysin ei-toivottava kehityslinja. Sukupuolineutraaleja tai sukupuoleen sitoutumattomia etunimiä tarvitaan.
3.  Sukupuolisidonnainen etunimikäytäntö antaa ymmärtää, että sukupuolia olisi vain kaksi: nainen ja mies. Tämä luokittelu kahteen sukupuoleen korostaa samalla käsitystä, että lainlaatijan ja hallintoviranomaisen mielestä perinteisen sukupuolijaon ulkopuolella oleminen ei olisi mitenkään suotavaa, mikä vahvistaa sukupuoleltaan tai sukupuoli-identiteetiltään monimuotoisempia ja sukupuoli-ilmaisultaan laaja-alaisempia henkilöitä kohtaan syrjiviä asenteita ja rakenteita. Suomessa on kuitenkin jo voimassa suhteellisen edistyksellinen tasa-arvolaki, jossa on huomioitu sukupuolen moninaisuus. Sukupuolen moninaisuus huomioitiin naisten ja miesten tasa-arvosta annetun lain (609/1986) muutoksessa (1329/2014), joka tuli voimaan 1.1.2015. Myös etunimi tulisi tulkita tasa-arvolain mukaisena sukupuolen ilmaisuna.
4.  Sukupuolivähemmistöihin kuuluvat, jotka haluavat muuttaa kaikki tai osan etunimiänsä muun sukupuolen etunimeksi tai sukupuolineutraaleiksi, joutuvat usein odottamaan maistraatin päätöstä. Viranomainen tarvitsee etunimen muuttamiseen vain 
pätevän syyn, mikä riittääkin jo monille maistraatille. Ei ole tarpeen vaatia arviomuistiossa mainittua mahdollista todistusta hakeutumisesta transsukupuolisuustutkimuksiin, koska kaikki transihmiset eivät tarvitse transtutkimusyksikköjen palveluita eivätkä hakeudu sukupuolen korjausprosessiin. Haettaessa etunimen muutosta ei tarvita rutiininomaisesti todistusta hakeutumisesta sukupuoli-identiteettitutkimuksiin. Laissa mainitun perustellun syyn etunimen muuttamiseen pitää riittää. Ongelma poistuu, kun etunimet eivät ole sukupuolisidonnaisia. 
Joissakin maistraateissa ei pyydetä enää lausuntoa nimilautakunnalta tällaisissa tapauksissa. Maistraatin nimilautakunnalle tekemä lausuntopyyntö viivästyttää ilmoituksen käsittelyä monilla kuukausilla. Nimilautakunta kokoontuu harvoin. Eri maistraattien käytäntöjen erilaisuus ja käsittelyajan pituus, johtuen lähinnä siitä, että varmuuden vuoksi ilmoituksesta tai hakemuksesta pyydetään nimilautakunnan lausuntoa, aiheuttaa helposti käytännön ongelmia etunimen muutosta hakevalle. Asetuksessa tulisikin vapauttaa tällaisissa tapauksissa lausuntopyyntövaatimus nimilautakunnalta, mikäli sukupuolisidonnaisuuden poistaminen etunimien kohdalla ei toteudu. 

5.  Oikeusministeriön sarjassa ” Selvityksiä ja ohjeita” 34/2014” Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluvien perus- ja ihmisoikeudet Suomessa” ehdotetaan toimenpide-ehdotukseksi seuraavaa: "Nimilain ja väestötietojärjestelmästä annetun lain toimivuutta tulee tarkastella sukupuolivähemmistöön kuuluvien näkökulmasta".
6.  Kaikista ulkomaisista etunimistäkään ei voi tunnistaa henkilön sukupuolta. 
7. 	Stm:n translakityöryhmän toimeksiantona ei ollut laatia kattavaa selvitystä sukupuolivähemmistöjen asemasta. Työryhmän toimikauden aikana työryhmätyöskentelyssä esiin tuli kuitenkin runsaasti aihepiiriä koskevia näkökulmia ja kehittämiskohteita, joista osa kuuluu muiden ministeriöiden kuin sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalle ja osa ei ole lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. Työryhmä esitti kehittämisedotuksenaan seuraavaa: ”Olisi perusteltua arvioida, onko nimilainsäädännön sääntely selkeää, hallinnollisesti tarkoituksenmukaista ja yhtenäisiä käytäntöjä tuottavaa niissä tilanteissa, joissa henkilö haluaa muuttaa nimensä sukupuoli-identiteettiään vastaavaksi”.
   
Trasek ry kannattaa myös sukunimen nimiratkaisujen kuuluttamismenettelyn poistamista. Kuuluttaminen virallisessa lehdessä on tarpeeton ja saattaa vaarantaa henkilön turvallisuuden. 
Lisäksi Trasek ry kiinnittää huomiota arvomuistiossa sivun 23 toisen alarivin termiin ”sukupuolivähemmistöjä syrjiväksi”. Kirjoittaja tarkoittanee seksuaalivähemmistöjä.

Myös yhdistys Dream Wear Club ry yhtyy Trasek ry:n lausuntoon.

Helsinki 23.5 2016

Antti Karanki
puheenjohtaja 
Trasek ry