9  §	Lausunto Poliisin palveluverkon uudistamisesta

HOL 60/2013

	Poliisin hallintorakenneuudistuksen, Pora III, valtakunnallinen hanketyöryhmä pyytää kunnan lausuntoa esitettävistä muutoksista poliisin palveluverkostoon. Työryhmä on laatinut luonnoksen poliisin toimipisteiden sijoittumisen kriteereiksi ja kriteerien mukaisesta palveluverkostosta.
 
	Lausunnot pyydetään toimittamaan viimeistään 18.1.2013. Kuntien osalta lausuntoa pyydetään niiltä kunnilta, joiden alueella poliisin palveluverkosto muuttuu.

	Poliisin palveluverkoston kehittäminen/ luonnos poliisin hallintorakenneuudistusta valmistelevan hanketyöryhmän esitykseksi:

1.	Lähtökohdat uudistukselle
	
	Poliisin toimipisteverkoston muodostavat pääpoliisiasemat (24 kpl), poliisiasemat (66 kpl) ja palvelupisteet (60 kpl). Näihin toimipisteisiin on sijoitettu paikallispoliisin henkilöstö. Poliisin asiakaspalveluverkostoa täydentää em. mainittujen poliisin toimipisteiden lisäksi yhteispalvelupisteiden verkosto. Osassa yhteispalvelupisteitä on saatavilla osa-aikaisesti myös poliisin henkilöstön tarjoamana lupapalveluja (13 kpl). Asiakaspalvelu muodostuu pääsääntöisesti poliisin lupapalveluista, mutta myös esimerkiksi rikostutkinnan kuulustelut edellyttävät asiakaskäyntejä.

	Poliisin toimipiste- ja asiakaspalveluverkostoon kohdistuu muutospaineita. Näistä keskeisimpiä ovat:

•	Poliisin toimitilaratkaisuja ja toimipisteiden sijainteja tulee päivittää vastaamaan nykyistä poliisipalvelujen kysyntää. Poliisin toimipisteverkosto ei vastaa kaikilta osin muuttuneita yhdyskuntarakenteita ja nykyistä poliisipalvelujen alueellista kysyntää.
•	Poliisin asiakaspalvelu tulee muuttumaan radikaalisti lähivuosina. Erityisesti poliisin lupahallinnon lainsäädännön muutokset, sähköisen asioinnin kehittyminen ja prosessien uudistaminen tulevat vähentämään merkittävästi asiakaskäyntien määrää, jopa 75 prosentilla jo vuoteen 2016 mennessä. Tämä haastaa poliisin uudistamaan toimitilojaan ja asiakaspalvelujen tarjonnan tapoja.
•	Poliisi pyrkii lähivuosina tehostamaan toimintaa ja korjaamaan kustannusrakennetta. Toimitilakustannusten osuus kokonaiskustannuksista uhkaa nousta merkittävästi. Samaan aikaan tilojen käytön tehokkuudessa on merkittäviä toimitilakohtaisia eroja. Pelkästään paikallispoliisin toimitilojen tavoitemitoituksen ylittävien tilojen arvo on yli 5 milj. euroa.

	Poliisin hallintorakenteen uudistuksessa tavoitteeksi asetetaankin kysynnän huomioiva, asiakaspalvelun muutoksiin sopeutuva, tehokas ja taloudellinen poliisin toimipiste- ja asiakaspalveluverkosto.

2.	Kriteerit

	Poliisin toimipiste- ja asiakaspalveluverkoston uudistaminen esitetään toteutettavaksi seuraavien periaatteiden mukaisesti:

•	Poliisin toimipiste- ja asiakaspalveluverkostoa kehitetään lähtökohtana nykyinen verkosto ja säilyttäen poliisitoiminnan taso sekä asiakaspalvelujen saatavuus nykyisen kaltaisena.
•	Poliisin hallinnoiman toimipisteverkoston muodostavat pääpoliisiasemat ja poliisiasemat. Nykyisestä kolmiportaisesta jaottelusta luovutaan.
•	Poliisin asiakaspalveluja tarjotaan poliisiasemaverkoston lisäksi yhteispalvelupisteverkostosta, joka on nykyistä kattavampi ja poliisipalvelujen tarjonnaltaan monipuolisempi. 
•	Poliisiasemat sijoitetaan toiminnallisin perustein varmistaen valvonta- ja hälytystoiminnan sekä rikostorjunnan taso. Poliisitoiminnallisesti tarkoituksenmukainen poliisiasemien välinen etäisyys seuraa toiminnallisista, tilankäytöllisistä ja taloudellisista tekijöistä. Poliisiasemien sijoittelussa huomioidaan myös lupahallinnon tulevaisuuden tarpeet.
•	Poliisitoiminnan resurssit varmistetaan harvaan asutuilla alueilla.
•	Nykyiset poliisin palvelupisteet (a) säilytetään poliisin toimipisteinä ja muutetaan statukseltaan poliisiasemiksi, jos se on toiminnallisesti tarkoituksenmukaista ja niihin on sijoitettu monipuolisesti eri poliisitoimintoja, tai (b) kehitetään yhteispalvelupisteiksi luopuen poliisin omista toimitiloista, jos niissä tarjotaan yksinomaan lupapalveluja tai niihin on sijoitettu vain yksittäisiä työntekijöitä.  
•	Kaikissa toimitiloissa pyritään toimitilakonseptin mukaiseen tilatehokkuuteen (poliisiasemilla enintään 45 m2/hlö, toimistotiloissa enintään 25 m2/hlö) pienentämällä nykyisiä toimitiloja tai siirtymällä uusiin pienempiin toimitiloihin.
•	Toimipisteratkaisuissa ja tilankäytön tehostamisessa huomioidaan hallinnon tehostaminen ja sijoittaminen poliisin hallintorakenneuudistuksen mukaisessa uudessa poliisilaitosjaossa. Lisäksi tilankäytön tehostamisen näkökulmasta hyödynnetään täysimääräisesti Liikkuvan poliisin suunniteltu yhdistyminen paikallispoliisiin ja Keskusrikospoliisin alueellisten toimipisteiden määrän väheneminen. 

	Yhteispalveluverkoston hyödyntämisellä on keskeinen merkitys poliisin asiakaspalvelun alueellisen saatavuuden turvaamisessa. Edellä esitettyjen periaatteiden mukaisesti pienimmistä, pääosin lupapalveluja tarjoavista palvelupisteistä on tarkoitus kehittää yhteispalvelupisteitä. Palvelupisteen kehittämisellä yhteispalvelupisteeksi tarkoitetaan omista, erillisistä toimitiloista luopumista ja palvelujen tarjoamista viranomaisten (kunnat ja valtion toimijat) yhteisestä palvelupisteestä. Käytännössä tämä koskee sellaisia poliisin toimipisteitä, joissa tällä hetkellä tarjotaan vain osa-aikaisesti (ajanvarauksella) lupapalveluja ja joihin on sijoitettu enintään kaksi työntekijää. Siirtymällä yhteispalveluun voidaan säilyttää vähintään nykyinen palvelutaso paikkakunnalla.
 
	Siirtyminen yhteispalveluun voidaan toteuttaa jo nykyisen yhteispalvelujärjestelmän puitteissa. Valtionvarainministeriön johtamassa Asiakaspalvelu 2014 hankkeessa kehitteillä oleva uusi ratkaisu soveltunee niin ikään poliisin lupapalvelujen tarjoamiseen yhteispalvelupisteverkoston kautta.

	Lupapalvelujen lisäksi yhteispalvelupisteissä tulee tarvittaessa olla poliisin käytössä olevia kuulustelu- ja tukitiloja, joilla voidaan varmistaa muiden poliisitoimintojen vähintään nykyinen taso ao. paikkakunnilla.

3.	Toimipiste- ja asiakaspalveluverkoston muutokset

	Poliisin toimipiste- ja asiakaspalveluverkostoa uudistetaan edellä mainituin kriteerein. Kriteerien perusteella tehtävät muutokset eivät vaikuta poliisipalvelujen alueelliseen tasoon. Poliisiasemaverkosto ja asiakaspalvelujen alueellinen saatavuus eivät juuri muutu. Tilankäyttöä tehostetaan merkittävästi useissa kohteissa.

	Nykyisistä poliisiasemista lakkautetaan vain Karkkilan poliisiasema. Lisäksi nykyisistä laajan poliisipalvelujen palvelupisteistä lakkautetaan neljä: Nivalan, Oulaisen ja Pyhäjärven palvelupisteet Jokilaaksojen poliisilaitoksen alueella ja Keravan palvelupiste Keski-Uudenmaan poliisilaitoksen alueelta. Kaikki lakkautukset ovat poliisitoiminnallisesti tarkoituksenmukaisia. Ne lisäävät toiminnan tehokkuutta eivätkä heikennä poliisipalvelujen tasoa. Asiakaspalvelujen, mukaan lukien poliisihenkilöstön tarjoamien lupapalvelujen saatavuus paikkakunnilla varmistetaan yhteispalvelupisteiden kautta.

	Jatkossa kaikki poliisin omat toimipisteet ovat statukseltaan poliisiasemia ja nykyisestä poliisin palvelupiste –nimityksestä luovutaan. Palvelupisteistä 30 muutetaan statukseltaan poliisiasemiksi, mikä lisää poliisiasemien kokonaismäärän 109:een. Tällä muutoksella ei ole vaikutusta palvelutasoon. Pienimpiä palvelupisteitä (0-2 työntekijää) kehitetään yhteispalvelupisteiksi yhteensä 18 paikkakunnalla säilyttäen palvelujen nykyinen taso. Seitsemällä paikkakunnalla palvelupisteestä luovutaan kokonaan vähäisen kysynnän tai epätarkoituksenmukaisen sijainnin vuoksi. Näistä seitsemästä pisteestä 5 on kokonaan miehittämättömiä ja kahdessa työskentelee vain yksi työntekijä.

	Yhteispalvelupisteiden osalta palveluverkko tarkentuu toimeenpanovaiheessa ja Asiakaspalvelu 2014 –hankkeessa valmisteilla olevan uuden viranomaisten yhteisen asiakaspalveluratkaisun toteutuessa. Toimeenpanovaiheessa muiden toimijoiden osallistuminen tai kysynnän muutokset huomioidaan ratkaisussa.

	Kolmessa harvaan asutun alueen toimipisteessä tarkastetaan riittävä poliisitoiminnan taso. Nämä toimipisteet sijaitsevat Enontekiöllä, Utsjoella ja Parikkalassa.

	Tilatehokkuutta pyritään parantamaan poliisin toimintakyvystä tinkimättä vähintään 34 toimipisteessä luopumalla osasta tiloja tai siirtymällä uusiin, tehokkaampiin toimitiloihin samalla paikkakunnalla. Taloudellisesti merkittävimpiä näistä ovat Seinäjoen, Raahen, Hämeenlinnan, Pietarsaaren, Kouvolan, Vaasan, Iisalmen ja Raision toimipisteet.

	Kaikkien edellä mainittujen toimenpiteiden arvioitu enimmäisvaikutus toimitilakustannuksia vähentävästi on noin 3,5 milj. euroa vuoden 2012 kustannustasolla. Arviota tarkennetaan ennen työryhmän esityksen luovuttamista. Jo aiemmin asetettua 2,8 milj. euron säästöä paikallispoliisin toimitilakustannuksista vuoteen 2016 mennessä voidaan kuitenkin edelleen pitää realistisena, joskin haastavana tavoitteena. Koko hankkeen tavoiteltu poliisihallinnon tilakustannusten säästö on 5 milj. euroa vuoden 2016 tasolla.

Muutokset poliisilaitosalueittain

	Muutokset poliisilaitosalueittain ja toimipisteittäin on kuvattu liitteenä oleviin karttoihin.

Esitys: 	K u n n a n j o h t a j a: Kunnanhallitus esittää lausuntonaan seuraavaa:

	Poliisipalvelu on yksi kansalaisten eniten arvostama palvelu. Se turvaa kansalaisten perusoikeuksia. 

	Päijät-Hämeen suurimpien kuntien palveluihin, kuten Hollolaan, tulisi kuulua lähipoliisipalvelut. Tämä toimintamalli lisäisi yhteisöllisyyttä ja turvallisuutta. Vuorovaikutteinen, ehkäisevä toimintamalli on mahdollista vain, kun tunnetaan asukkaat, koulut, nuoriso-, terveys ja sosiaalisektorin toimintaympäristö. 

	Palvelun saatavuus ja saavutettavuus on kyettävä takaamaan kaikissa olosuhteissa kohtuullisen tasoisena; ilman tätä on riskinä aiheuttaa merkittäviä yhteiskunnallisia kustannuksia, mitkä näkyvät mm. ilkivallan ja rikosten lisääntymisenä ja inhimillisenä kärsimyksenä ja pelkona. 

	Poliisin näkyvyyden vähennyttyä viime vuosina, kuntalaisten turvattomuuden tunteeseen liittyvät paineet siirtyvät kunnille aiheuttaen mm. valvonnan lisäämistä ja turvapalvelujen kysyntää. Kehitystä ei voida pitää hyväksyttävänä. Poliisin resurssit on kyettävä turvaamaan kaikilla alueilla tasapuolisesti ja kattavasti, myös lupapalvelujen osalta.  

	Hollola suhtautuu yhteispalvelupisteiden kehittämiseen myönteisesti, mutta yhteispalvelu tulisi toteuttaa valtion eri viranomaisten kanssa yhteistyössä siten, että kulut yhteispalvelupisteiden ylläpidosta korvataan täysimääräisesti kunnille. Toimiva lupapalvelu edellyttää, että kaikki lupapalvelutehtävät voidaan siirtää eli että tätä koskevaa lainsäädäntöä muutetaan. Mm. valtion ja kuntien tietojärjestelmien ja viranomaisten rekistereiden yhteiskäyttö tulisi olla mahdollista. Lisäksi kunnan palveluneuvojien toimivaltuuksia tulee lisätä, jotta päästään yhteispalvelulain tarkoittamaan aitoon yhteispalveluun. Yhteispalvelun keskeisenä periaatteena on, että yleisimmät alue- ja paikallishallinnon palvelut tarjotaan asiakkaalle yhteispalveluna: asiakas saa palvelun yhdeltä luukulta ja yhteispalvelupisteessä voidaan taata monipuolinen palvelutarjonta. Hollolassa on yhteispalvelupiste Piipahluksessa kunnanvirastolla tarjolla Poliisin lupapalveluja maanantaisin ajanvarauksella Poliisin toimistosihteerin ollessa paikalla. Ajat ovat varattuja hyvissä ajoin etukäteen niin pitkälle kuin aikoja on varattavissa, joten palvelun tarjonta ei tällä hetkellä vastaa palvelun kysyntää. Poliisin hallintorakenteen suunnitelman mukaan Hollolan yhteispalvelupiste tulee säilymään, mikä on hyvä asia. 

	Hollolan kuntakeskustan kehittämiseen panostetaan lähivuosina merkittävästi, jolloin mm. kaupan palveluja ei tarvitse hakea muualta.  Asiointiliikenteen vähentämiseksi (mm. kestävän kehityksen tukeminen) tulee kuntakeskustassa olla tarjolla nykyistä kattavammin myös valtionhallinnon palveluja. 

Päätös:	K u n n a n h a l l i t u s: Esitys hyväksyttiin.

täytäntöönpano
muutoksenhakukielto
ote: sisäasianministeriö

	Pöytäkirjanotteen oikeaksi todistaa
	Hollola 15.1.2013

	Erja Koivu
	toimistosihteeri