Sisäasiainministeriö
PL 26
00023 Valtioneuvosto

Lausuntopyyntönne 16.5.2012	
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston (LSSAVIN)  lausunto koskien poliisin hallintorakenteen kehittämistä
Valtioneuvoston 4.4.2012 kehyspäätöksen mukaan poliisihallinnossa toteutetaan koko poliisihallintoa koskeva rakenneuudistus (PORA III), jonka tavoitteena on poliisin toiminnan tehokkuuden lisääminen ja organisaation yksinkertaistaminen. Poliisin toimintakykyä pyritään vahvistaman poliisiyksiköiden määrää vähentämällä ja tehtäväkenttää uudelleen arvioimalla. Tähän liittyen SM on asettanut hankkeen poliisin hallintorakenteen kehittämiseksi. LSSAVIn näkemyksen mukaan sekä tehtäväkentän uudelleen arvioinnissa että  hallintorakenteen kehittämisessä olennaista on huomioida myös turvallisuussuunnittelun ja ja poliisin ennakoivan toiminnan kasvava merkitys ja niihin panostaminen.
LSSAVI on tutustunut  PORA-hankkeen asettamisperusteisiin sekä asiaan liittyvään tausta-aineistoon perusteellisesti. ”Poliisin tulosohjauksen kehittäminen ja voimavarojen kohdentaminen” – loppuraportti keskittyy lähes yksinomaan poliisin perustyön tehostamiseen ja sen vaikutuksiin ja tähän liittyen uudet tehtävät ovat jääneet loppuraportissa vaille huomiota. 
Hallitusohjelman linjaukset 
	Jyrki Kataisen hallitusohjelman kolme päälinjausta ovat 
I Köyhyyden, eriarvoisuuden ja syrjäytymisen ehkäiseminen (sisäinen turvallisuus)
II Julkisen talouden vakauttaminen
III Kestävän talouskasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn vahvistaminen
Nämä kaikki kolme asiaa ovat vahvasti toisiinsa linkittyneitä. Hallitusohjelman mukaisesti  hyvä turvallisuustilanne ja vahva turvallisuuden tunne ovat tärkeä osa ihmisen hyvinvointia ja kansallisesti tärkeä kilpailutekijä. Käynnissä olevat rakennemuutokset heijastuvat vahvasti kansalaisten hyvinvointipalvelujen  tilaan ja turvallisuuden tunteeseen. 
Ensimmäinen päälinjaus liittyy vahvasti poliisin toimialaan – syrjäytyminen on  sisäisen turvallisuuden pahin uhka.  Hallitusohjelman mukaisesti koko valtioneuvoston toiminnassa keskeisintä  turvallisuustyötä on sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja syrjäytymisen ehkäisy.  
Tuloksellisuus- ja vaikuttavuusohjelman  huomioinnista
 Jyrki Kataisen hallitusohjelman mukaisesti  toteutetaan  tuloksellisuus- ja vaikuttavuusohjelmaa. Rakenneuudistukset ovat välttämättömyys, mutta niiden suunnittelu ilman kytkentää poliisin tuleviin toiminnallisiin haasteisiin johtaa siihen, että poliisityön vaikuttavuus tuleviin haasteisiin on  riittämätöntä. Vain tällä kytkennällä voidaan vaikuttaa myös valvontatarpeisiin jatkossa,  pidemmällä aikavälillä.
Olennaista kestävän muutoksen aikaansaamisessa on ennaltaehkäisevän työn vahvistaminen poikkihallinnollisuutta ja laajaa viranomais- ja muuta yhteistyötä  kehittämällä.  Jo hallitusohjelma velvoittaa  monessa yhteydessä poikkihallinnollisen työn vahvistamiseen. Hallitusohjelmassa mm. todetaan, että sisäisen turvallisuuden ministeriryhmä huolehtii ohjelman (jonka osa tämäkin raportti on) poikkihallinnollisesta koordinaatiosta.
Tämä näkemys ja sen vaikutukset poliisin hallintoon ja rakenteisiin puuttuu  ”Poliisin tulosohjauksen kehittäminen ja voimavarojen kohdentaminen” – loppuraportista täysin. 
Uusi turvallisuuskäsitteistö
Juuri täsmennetty turvallisuuskäsitteistö tukee ennaltaehkäisevän  työn ja laajan  yhteistyön vahvaa kehittämistä. Kokonaisturvallisuus on yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamista viranomaisten, elinkeinoelämän ja järjestöjen yhteistyönä . (Varautuminen ja jatkuvuuden hallinta kunnissa: Turvallisuus- ja puolustusasian komitean sihteeristön julkaisu 2012). Samassa yhteydessä todetaan käsitteistöön liittyen, että ” kokonaismaanpuolustuksesta on luovuttu ja  korvattu kokonaisturvallisuudella”.
Aluehallintovirastojen rooli  kokonaisturvallisuustyössä
Valtioneuvosto teki päätöksen (SM062:00/2011) kolmannen sisäisen turvallisuuden ohjelman valmistelun käynnistämisestä 3.11.2011 hallitusohjelman linjausten mukai-sesti. Ohjelmaa koskevat keskeiset linjaukset sisältyvät pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelmaan. 
Sisäisen turvallisuuden 3. ohjelman valmistelua johtaa sisäisen turvallisuuden ministerityöryhmä. Määräaika oli 2.5.2012.
Sisäisen turvallisuuden alueellinen yhteistyö perustuu sisäasianministeriön julkaisussa 23/2011 kuvattuun yhteistyön toimintamalliin (Arjen turvaa yhteistyöllä. Ehdotus alueellisen sisäisen turvallisuuden yhteistyön toimintamalliksi. SM julkaisu 23/2011). 
Asettamispäätöksen mukaisesti sisäisen turvallisuuden alueelliset toimeenpano-suunnitelmat laaditaan ja edelleen sisäisen turvallisuuden yhteensovittaminen tapahtuu aluehallintovirastojen johdolla laajassa yhteistyössä eri viranomaisten ja järjestöjen kanssa.  Alueelliset ohjelmat noudattavat sisäisen turvallisuuden ohjelman rakennetta ja keskittyvät samoille aihealueille.
Toimeenpanosuunnitelmien määräaika on valtioneuvoston tekemän päätöksen mukaisesti 1.9.2012. 
Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastossa työskentely tapahtuu osana  kokonaisturvallisuuden yhteistoimintaa. Kokonaisturvallisuussuunnittelun lähtö-kohtana on yksilön  hyvinvoinnin turvaaminen.
Aluehallintovirastoista annetun lain (896/2009) mukaan aluehallintoviraston tehtävänä on varautumisen yhteensovittaminen alueella ja siihen liittyvän yhteistoiminnan järjestäminen, valmiussuunnittelun yhteensovittaminen, alueellisten maanpuolustuskurssien järjestäminen, kuntien valmiussuunnittelun tukeminen, valmiusharjoitusten järjestäminen sekä alue- ja paikallistason turvallisuussuunnittelun edistäminen.  LSSAVIn kokonaisturvallisuusmalli on rakennuttu juuri tästä näkökulmasta ja poliisilta odotetaan keskeisenä turvallisuusviranomaisena tähän työhön merkittävää panosta.
LSSAVIn näkemykset kokonaisturvallisuuden yhteistoimintaan perustuen
LSSAVI näkemykset perustuvat kokonaisturvallisuustyöhön, jota  tehdään erittäin laajana  viranomaisten, kuntien, elinkeinoelämän ja järjestöjen yhteistyönä koko toimialueella.
LSSAVI
•	kannattaa raportissa esitettyjä linjauksia:  poliisin nykyisten tehtävien uudelleen organisointia ja tehostamista, kuten poliisilaitosverkoston uudistamistyötä, tiettyjen toimintojen siirtämistä alueellisille  poliisilaitoksille sekä muita linjauksia, jotka liittyvät poliisin kenttätoiminnan kehittämiseen ja tehostamiseen.
•	esittää, että raporttiin kirjataan poliisin ennakoivan toiminnan ja kokonaisturvallisuustyön kasvava merkitys ja että se edellyttää alueellisten poliisilaitosten  ja aluehallintovirastojen yhteistoiminnan merkittävää tiivistämistä. Poliisilaitoksiin tulisikin luoda uusi poliisipäällikön alainen esikuntatoiminto, jonka  tehtävänä on ennakoiva poliisityö, kokonaisturvallisuussuunnittelu ja viranomaisyhteistyö ja sen kehittäminen. Resurssit kyseiseen toimintaan saadaan raportissa esitettyjen kehitys-, tehostamis- ja uudelleen organisointityön tuloksina. Jokaiseen AVI-alueella toimivaan poliisi laitokseen (ao. yksikköön) tulisi nimetä henkilöt AVI-yhdyshenkilöiksi. Nämä henkilöt voisivat  toimia  myös fyysisesti aluehallintovirastoissa (ainakin jaksottain), jolloin yhteistyön sisältöä  ja vaikuttavuutta voidaan merkittävästi lisätä ja tehostaa.
•	 esittää poliisihallituksen tehtäviin lisättäväksi:  strateginen suunnittelu ja ohjaus koskien ennakoivaa poliisi työtä, kokonaisturvallisuussuunnittelua ja  viranomaisyhteistoiminnan kehittämistä. Nämä tehtävät tulisi myös vastuuttaa  jollekin poliisijohtajalle poliisihallituksessa.
•	 toteaa, että edellä mainitun järjestelyn seurauksena aveissa nyt toimivat poliisivastuualueet voitaisiin purkaa.
Lopuksi
 Ilmeisesti ja myös ymmärrettävästi poliisin resurssikysymykset ovat vieneet raportissa päähuomion ja rakennemuutokset keskittyvät lähes kokonaan nykyisen toiminnan  tehostamistoimenpiteisiin.
Poliisinkin työn tulevaisuuden suurin  haaste on kuitenkin, miten toiminnan painopistettä voidaan siirtää "seurausten hoidosta  - syihin puuttumiseen" ja mikä on poliisin rooli ja tehtävät tässä työssä.
Maan hallituksen yleinen linjaus turvallisuustyössä on;  Laaja viranomaisyhteistoiminta, poikkihallinnollisuuden lisääminen, ennnakoiva turvallisuussuunnittelu  ja kokonaisturvallisuusajattelu sekä mahdollisimman laaja sidosryhmä-ja verkostoyhteistyö. Tämä nähdään niukkenevien resurssien aikana  pienen maan parhaaksi ja tehokkaimmaksi malliksi.
Hallituksen tavoite ; Suomi, Euroopan turvallisin maa vuonna 2015. Jotta tämä toteutuu on yhteiskunnan turvallisuusstrategian linjausten mukaisesti entisestään tehostettava julkisen sektorin, elinkeinoelämän ja järjestöjen yhteistyötä. Myös poliisin hallintorakenteen uudistuksessa tämä näkökulma tulee pitää kirkkaana mielessä ja sen tulee näkyä myös loppuraportissa.
Kaiken turvallisuustyön kehittämisen tavoitteena on lisätä kansalaisten turvallisuutta ja turvallisuuden tunnetta ja pitemmällä aikavälillä vaikuttaa myös varsinaiseen valvontatyöhön tarvittavien resurssien määrään ja tarpeeseen.
 Tämä koskee kaikkea valtion suorittamaa valvontatyötä, ei vain poliisia.
Yhteistyöterveisin

Ylijohtaja			Jorma Pitkämäki

Kehitys- ja strategiapäällikkö	Marja-Riitta Vest

JAKELU/DISTRIBUTION
SM: Ylitarkastaja Tuija Saari
SM: Osastopäällikkö Kauko Aaltomaa
SM: Poliisiylijohtaja Mikko Paatero
LSAVI: Poliisiylitarkastaja Pertti Sihvonen
Pirkanmaa: Poliisipäällikkö Aapo Nuotio
Keski-Suomi: Poliisipäällikkö Markku Luoma
Pohjanmaa: Poliisipäällikkö Jussi Perttu
Etelä-Pohjanmaa: Poliisipäällikkö Esa. K. Ojala, sij. Vesa Nyrhinen
Keski-Pohjanmaa: Poliisipäällikkö Jouko Potinkara
TIEDOKSI/TILL KÄNNEDOM
LSSAVI johtoryhmä