Sisäasiainministeriö
Poliisiosasto

	
	
poliisin palveluverkOSTON KEHITTÄMINEN	
Yleiset huomiot

Poliisin palveluverkoston kehittämisen periaatteet ja kriteerit on määritelty hyvin sisäasiainministeriön 4.12.2012 muistiossa. Esitetyillä järjestelyillä pystytään jopa parantamaan nykyisiä asiakaspalvelujärjestelyjä ja samanaikaisesti vähentämään toimitilakustannuksia. Palveluverkoston tarkastelussa lähtökohtana tulee kuitenkin olla toiminnalliset järjestelyt ja sen vaatima toimipaikkaverkosto. Yksinomaan kustannus- ja tilatehokkuuden perusteella ratkaisuja ei voida tehdä.

Poliisissa tulee luopua nykyisestä toimipaikkojen moniportaisuudesta sekä niihin liitetystä palvelutasomäärittelystä ja siirtyä ehdotetulla tavalla poliisin hallinnoiman toimipaikkaverkoston osalta jaotteluun pääpoliisiasemat ja poliisiasemat. 

Tätä verkostoa täydennetään kuntien tai valtion muiden hallinnonalojen tiloissa olevilla yhteispalvelupisteillä. Myös tältä osin muistion ehdotukset palvelujärjestelyistä ja yhteispalvelutoiminnan kriteereistä ovat hyvät ja toteuttamiskelpoiset. Kehitteillä oleva valtiovarainministeriön Asiakaspalveluhanke 2014 ei kuitenkaan voi lisätä poliisihallinnon velvoitteita lisähenkilöstön sijoittamiseen yhteispalveluverkostoon eikä se myöskään voi lisätä poliisin työmäärää esim. lupapalvelutehtävien hoidossa. 

Esitys Pohjois-Karjalan palveluverkostosta 

Esitys on täysin toteuttamiskelpoinen eikä vähennä poliisin palveluverkostoa maakunnassa. Sisäasiainministerin linjaus onkin ollut, että poliisin resurssit varmistetaan harvaan asutuilla alueilla.   

Esityksen mukaisesti Pohjois-Karjalassa olisi poliisiasematasoiset toimipaikat Joensuussa, Ilomantsissa, Kiteellä, Lieksassa ja Nurmeksessa. Kaikki nämä ovat toiminnallisesti tarkoituksenmukaisia ja niihin on sijoitettu monipuolisesti eri poliisitoimintoja. Poliisiasemien lisäksi yhteispalvelupistetasoiset toimipaikat olisivat Enossa, Juuassa, Liperissä ja Outokummussa. Näihin toimipisteisiin on nykyisin sijoitettu 2-6 henkilöä, pääosin tutkintatehtäviä hoitavia poliisimiehiä. 

Outokumpuun on nykyisin sijoitettu viisi poliisimiestä ja lupapalveluja hoitava toimistosihteeri. Outokummun toimipaikan merkitys poliisin asiakaspalvelussa korostuu entisestään Pohjois-Savon suuntaan uudella poliisilaitosalueella ja toimipaikan henkilöstömäärän lisäämistä joudutaan jatkossa arvioimaan. Maakunnallisessa tarkastelussa toimipaikan status voisi tämän vuoksi perustellusti olla poliisiasemakin.   

Ilomantsin poliisiasemalle on sijoitettu kolme poliisimiestä ja lupapalveluja hoitava toimistosihteeri. Vaikka toimipaikan henkilöstömäärä on vähäinen, on toimipaikan poliisiaseman status harva-alueella poliisitoiminnallisesti keskeisen sijaintinsa vuoksi perusteltu.    

Päätös Etelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan poliisilaitosalueen pääpoliisiasemapaikkakunnasta tehdään erikseen.  

Yhteispalvelupistejärjestelyihin on kuitenkin syytä määritellä se periaate, että mikäli jatkossa on syytä tehdä muutoksia yhteispalvelupistejärjestelyihin kuten yhteispalvelupisteestä luopuminen, päätökset asiassa tekee poliisilaitos.

Poliisilaitos on valmis selvittämään ehdotetunlaisen yhteispalvelupisteen perustamisen vaatimat mahdollisuudet Juuassa, Enossa ja Liperissä. Liperissä tiloihin sijoittuisivat siellä nykyisin toimivat kaksi rikostutkijaa ja Enossa puolestaan siellä toimivat pääasiallisesti tutkintatehtäviä hoitavat kolme poliisimiestä. Lupapalvelut voisivat näillä paikkakunnalla olla toteutettavissa ajanvarauksella tiettyinä päivinä viikossa. Juuassa nykyisin toimivat kaksi toimistohenkilökuntaan kuuluvaa siirtyisivät Nurmekseen tai muihin toimipaikkoihin ja asiakaspalvelu Juuassa toteutettaisiin tiettyinä päivinä viikossa.  

Polvijärven osalta tarvetta on ainoastaan kuulustelutilalle ja lupapalvelujen tarjoamista ajanvarausjärjestelmänkään perusteella ei nykyisellä henkilöstömäärällä voida toteuttaa. Tämän vuoksi yhteispalvelupisteen perustamiselle ei ole edellytyksiä ja myös kuulustelutilasta voidaan jatkossa luopua. 

Erikseen selvitettäviin asioihin kuuluvat mm. yhteispalvelupisteiden perustamisen yhteydessä organisaatioturvallisuuden vaatimuksista aiheutuvat järjestelyt ja niiden kustannukset, jotka voivat osoittautua aika merkittäviksikin. Tällöin joudutaan arvioimaan myös se, onko taloudellisesti järkevää siirtyä poliisin nykyisistä tiloista esim. kunnan tiloihin. Ainakin nykyisillä tietoturvaperiaatteilla toimittaessa lupapalvelutoiminnot edellyttävät kiinteää linjayhteyttä. Tämän vuoksi ns. lupapalvelusalkulla toimiminen yhteispalvelupisteissä ei kassajärjestelmän vuoksi ole enää onnistunut. 

Palveluverkostoratkaisun yhteydessä on tarkoitus linjata myös poliisivankilaverkosto. Pohjois-Karjalassa poliisivankila tarvitaan Joensuun lisäksi välttämättä Nurmekseen. 

Tilankäytön tehostaminen

Nurmeksessa on jo luovuttu II-kerroksen tiloista 1.11.2012 alkaen ja tilaa henkilöä kohti 51,5 m2 . Täten tilantehostustarvetta ei enää ole. Nurmeksen henkilömäärä lisääntyy vielä tänä vuonna ja henkilöstön kokonaismäärän tavoitevahvuus on 25. 

Ilomantsin osalta tilankäytön tehostamisen selvittäminen käynnistetään alkuvuodesta.

Näkemyksiä pääpoliisiaseman sijoittamisesta

Pääpoliisiasema on poliisilaitoksen hallinnollinen päätoimipiste, josta poliisilaitosta johdetaan. Pora III hanketyöryhmä on esityksessään todennut, että pääpoliisiaseman fyysisen sijoittumisen tuleekin tukea poliisilaitoksen johtamisen edellytyksiä ottaen huomioon poliisilaitoksen toimialueeseen liittyvät erityispiirteet.

Tällainen toiminnallinen erityispiirre tulevina vuosina on EU:n ja Venäjän välisen viisumivapauden toteutuminen, joka tulee vaikuttamaan merkittävästi poliisin toiminnallisiin painotuksiin ja viranomaisyhteistyöhön erityisesti Itä- ja Kaakkois-Suomessa. 

Itä-Suomen ainoan kansainvälisen rajanylityspaikan Niiralan rajanylittäjien määrä viime vuonna oli1,5 miljoonaa, jossa kasvua edellisestä vuodesta oli 17 prosenttia. Viisumivapauden toteutumisen on arvioitu vähintäänkin kaksinkertaistavan rajanylittäjien määrän jatkossa. Viisumivapaus tulee vaatimaan poliisin toiminnan lisäämistä erityisesti rikostorjunnassa rajanylittävän rikollisuuden ja järjestäytyneen rikollisuuden osalta sekä ulkomaalaisvalvonnassa ja liikennevalvonnassa. Tämä korostaa entisestään poliisilaitoksen yhteistoiminnan merkitystä rajavartioston ja keskusrikospoliisin kanssa.    

Tämän kehityssuunnan vuoksi pääpoliisiaseman sijoittamiselle Joensuuhun on vahvat toiminnalliset perusteet myös viranomaisyhteistoiminnan kannalta, koska Pohjois-Karjalan rajavartioston esikunta sijaitsee Joensuun talousalueella ja keskusrikospoliisin toiminta Itä-Suomessa keskitetään Joensuuhun. Joensuussa on myös suojelupoliisin toimipaikka. Myös poliisiyksiköiden yhteinen henkilöstömäärä on Joensuussa nousemassa suurimmaksi Itä-Suomessa.     

Valtioneuvoston raha-asianvaliokunta on 5.12.2012 myöntänyt rahoituksen Joensuun oikeus- ja poliisitalon rakentamiseksi. Joensuuhun vuoden 2016 alussa valmistuvat uudet toimitilat mahdollistavat siten taloudellisesti tarkoituksenmukaisimman tavan suunnitella ja toteuttaa pääpoliisiaseman tarvitsemat tilajärjestelyt. 

  

Poliisipäällikkö	Kai Markkula