OULUN KÄRÄJÄOIKEUS		LAUSUNTO
Rata-aukio 2, PL 141
90101 Oulu
Puhelin	(08) 313 7511
Telefaksi	(08) 313 7415		17.6.2003		73/2003

Oikeusministeriölle

Asia	Lausunto tuomioistuinsovittelutyöryhmän mietinnöstä

	Oikeusministeriön pyydettyä käräjäoikeuden lausuntoa tuomioistuin- sovittelutyöryhmän mietinnöstä käräjäoikeus esittää seuraavaa.

	Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset

	Tuomioistuinsovittelutyöryhmän esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset (ss. 34-45) ovat kaikilta osin kannatettavia. Käräjäoikeus pitää erityisen tärkeänä, että tuomioistuimilla olisi käytettävissään sovittelupalvelu, joka on oikein käytettynä omiaan parantamaan tuomioistuinlaitoksen julkisuuskuvaa ja kilpailukykyä suhteessa muihin vaihtoehtoisiin riidanratkaisujärjestelmiin.

	Kohdan 3.2.5 osalta käräjäoikeus esittää, että sivulla 39 (toinen ja kolmas kokonainen kappale) käytetty käsite "yleinen oikeusavustaja" korvattaisiin käsitteellä "julkinen oikeusavustaja".

	Kohdan 3.2.9 osalta käräjäoikeus esittää, että mietinnön sanamuoto täsmennettäisiin vastaamaan sivulla 39 esitettyä siten, että myös kohdasta 3.2.9 kävisi selvästi ilmi osapuolten velvollisuus suorittaa muille sovittelijoille kuin sovittelijatuomareille ja julkisille oikeusavustajille tehtävästä aiheutuvat kulut ja palkkio.

	Yksityiskohtaiset perustelut

	Yleistä

	Käräjäoikeuden mielestä ehdotetun lain otsikointia tulisi yksinkertaistaa seuraavilta osin:

	1 luku: Yleistä
	2 luku: Tuomioistuinsovittelun aloittaminen ja sovittelija
	5 luku: Tuomioistuinsovittelun kustannukset

	Tuomioistuinsovittelun edellytykset (2 §)

	Sivun 51 kolmannen kappaleen ensimmäisellä rivillä oleva sana "käräjäoikeus" tulee korvata sanalla "tuomioistuin".

	Ehdotetun lain 2 §:ssä säädetään tuomioistuinsovittelun edellytyksistä. Lainkohdan sanamuoto on varsin avoin sisältäen tulkinnan- ja arvostuksenvaraisia käsitteitä. Lainkohdan soveltamista on käsitelty tarkemmin mietinnön sivuilla 51 ja 52. Nämäkin pohdinnat sisältävät käsitteitä (kuten "laajemmat yhteiskunnalliset vaikutukset" ja "yleinen merkitys"), joiden sisältö jää mietinnön perusteella epäselväksi.

	Edellä tarkoitetut avoimet käsitteet saattavat johtaa siihen, että ehdotun lainkohdan tulkitsemiskäytäntö muodostuu kirjavaksi. Tätä vaaraa on omiaan lisäämään lisäksi se, että kysymyksessä on täysin uusi laki ja vielä se, että lain soveltajien asenteissa uudenlaista sovittelumenettelyä kohtaan saattaa olla eroja. Lainkohdan sanamuotoa ja sen tulkintaa ohjaavien käsitteiden sisältöä tulisi siten täsmentää.

	Mietinnön mukaan "Sovittelu sopii hyvin asioihin, joissa ratkaisulla ei ole laajempia yhteiskunnallisia vaikutuksia. Sovittelua voidaan siten suositella osapuolten keskinäisissä asioissa, joissa voimassa olevan oikeuden vahvistamisella ei ole yleistä merkitystä." (s. 52) Käräjäoikeus suhtautuu epäileväisesti siihen, että jutun yhteiskunnalliselle vaikutuksille tai yleiselle merkitykselle tulisi antaa merkitystä harkittaessa sitä, hyväksytäänkö juttu tuomioistuinsovitteluun. Kysymys on kuitenkin viime kädessä osapuolten välisestä riidasta, jolloin heidän käsitykselleen riidan soveliaasta ratkaisumenettelystä tulisi antaa riittävän suuri painoarvo.

	Tuomioistuinsovittelun aloittaminen (3 §)

	Ehdotetun lain 3 §:n sanamuodon ja mietinnön perustelujen perusteella jää tulkinnanvaraiseksi se, tuleeko tuomioistuinsovitteluun tähtäävän osapuolten kirjallisen hakemuksen olla kaikkien yhteinen vai voidaanko sovittelu aloittaa myös sen perusteella, että osa osapuolista on yhtynyt hakemukseen tuomioistuimen suorittaman kuulemisen yhteydessä.

	Käräjäoikeus esittää harkittavaksi lainkohdan sanamuodon muuttamista esimerkiksi muotoon "...tuomioistuinsovittelu voidaan aloittaa kaikkien osapuolten yhteisestä kirjallisesta hakemuksesta". (ks. myös ehdotetun lain 8 §:n sanamuoto "...jos kaikki osapuolet sitä pyytävät.").

	Sovittelija (4 §)

	Ehdotetun lain 4 §:ssä säädetään, että "Sovittelijana voi toimia asiaa käsittelevän tuomioistuimen tuomari (sovittelijatuomari)...". Käräjäoikeuslakiin ehdotetusta lisäyksestä (3b § 2 momentti) ja mietinnön sivuilta 38 ja 56 käy ilmi, että myös käräjäviskaali voisi toimia sovittelijatuomarina. Koska käräjäviskaalilla ei ole tuomarin statusta, käräjäviskaalin kelpoisuus toimia sovittelijatuomarina tulisi selvyyden vuoksi käydä ilmi myös edellä mainitusta 4 §:stä esimerkiksi seuraavalla tavalla: "Sovittelijana voi toimia asiaa käsittelevän tuomioistuimen tuomari tai käräjäviskaali (sovittelijatuomari)...".

	Työryhmä ei ole mietinnössään halunnut ottaa kantaa siihen, miten tuomioistuinsovitteluasiat tulisi käräjäoikeudessa tuomareille jakaa. Työryhmä on sivulla 56 nimenomaisesti todennut, että "asioiden jakaminen jätetään tuomioistuimien tarkemmin harkittavaksi". Käräjäoikeus katsoo jo tässä vaiheessa aiheelliseksi todeta, että menestyksellinen tuomioistuinsovittelu edellyttää sovittelijoilta sellaisia henkilökohtaisia ominaisuuksia, joita osalla tuomareista (tai minkä tahansa ammattiryhmän edustajista) ei ole, uudenlaisen työskentelytavan omaksumista ja riittävää koulutusta. Lisäksi jo sovittelutoiminnan alkuvaiheessa on tärkeätä varmistaa, että menettely täyttää ne odotukset ja (laatu)vaatimukset, jotka osapuolet voivat sille perustellusti asettaa. Näistä syistä sovitteluasiat tulisi ainakin alkuvaiheessa mahdollisuuksien mukaan keskittää vain tietyille sovittelijoille, jotka kykenevät vastaamaan edellä mainittuihin vaatimuksiin. Ainakin suuremmissa tuomioistuinyksiköissä tällainen keskittäminen on mahdollista.

	Sovinnon vahvistaminen (8 §) ja sovittelijalle maksettava korvaus (11 §)

	Molemmissa lainkohdissa sana "tuomari" tulisi korvata sanalla "sovittelijatuomari", koska sellaisena voi toimia myös käräjäviskaali.

	Muutoksenhaku (14 §)

	Ehdotetussa pykälän 2 momentissa todetaan seuraavalla tavalla: "Päätökseen, jolla sovittelua koskeva pyyntö hylätään asiassa, joka ei ole vireillä tuomioistuimessa, saa hakea valittamalla muutosta...". Käräjäoikeus toteaa, että lainkohdan sanamuoto on epätäsmällinen sikäli, että hylkäävän päätöksen antaminen edellyttää aina, että asia on vireillä käräjäoikeudessa. Vireillä oleva asia on joko ehdotetun lain 1 §:n 1 momentin mukainen riita-asia tai lain 3 §:n 2 momentin mukainen erillisellä hakemuksella vireille saatettua asia.

	Edellä mainitusta johtuen käräjäoikeus esittää, että muutoksenhakua koskevan 14 §:n 2 momentin sanamuoto muutettaisiin esimerkiksi seuraavaan muotoon: "Tämän lain 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun hakemuksen johdosta tehtyyn päätökseen, jolla sovittelua koskeva pyyntö hylätään asiassa, joka ei ole muutoin vireillä tuomioistuimessa, saa hakea valittamalla muutosta...".

	Laki valtion oikeusaputoimistoista annetun lain 1 §:n muuttamisesta

	Käräjäoikeus katsoo, että mainitun lainkohdan sanamuoto tulisi säätää yhdenmukaiseksi käräjäoikeuslain 3b §:ään lisättäväksi esitetyn 2 momentin sanamuodon kanssa. Näin ollen nyt kyseessä olevan lainkohdan kolmannen virkkeen tulisi kuulua seuraavalla tavalla: "Julkinen oikeusavustaja voidaan määrätä toimimaan tuomioistuinsovittelusta annetun lain ( / ) 4 §:ssä säädettynä sovittelijana."

	Oikeudenkäymiskaaren 5 luvun 2 §:n muuttaminen

	Käräjäoikeus esittää, että mainittua haastehakemuksen sisältöä koskevaa lainkohtaa muutettaisiin siten, että haastehakemuksessa tulisi joko esittää pyyntö tuomioistuinsovittelun aloittamisesta jos kantaja sitä haluaa tai ainakin ilmoittaa kantajan suhtautuminen tuomioistuinsovitteluun, jos hänen vastapuolensa sitä esimerkiksi vastauksessa esittää tai jos tuomioistuin harkitsee asian tuomioistuinsovitteluun sopivaksi ja tuomioistuinsovittelun tarkoituksenmukaiseksi.

	Laamanni			Harri Mäkinen

	Hallintopäällikkö		Kari Turtiainen