Oikeusministeriö		28/2009
PL 25

00023  VALTIONEUVOSTO	28.8.2009	1 (2)

oikeusministerio@oikeus.fi

Lausuntopyyntönne OM 5/84/2006, 9.6.2009

EHDOTUS LASTEN OIKEUKSIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAN YLEISSOPIMUKSEN HYVÄKSYMISESTÄ

Hallituksen esityksessä on valittu yleissopimuksen soveltamispiiriin tuleviksi kolmeksi perheoikeudelliseksi asiaryhmäksi isyyden vahvistaminen, lapseksi ottaminen ja huostaanoton tuomioistuinkäsittely.

Näissä edellä mainituissa asioissa voimassaoleva lainsäädäntö kattaa yleissopimuksen edellyttämät vaatimukset.

Yleissopimuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaan lapsia koskevien asioiden käsittelyä oikeusviranomaisessa ovat perheeseen liittyvät, erityisesti lasten huoltoa, asumista ja tapaamisoikeutta koskevat oikeudenkäynnit.

Hallituksen esityksessä nämä, maassamme varsin yleiset oikeudenkäynnit on jätetty pois niiden perheoikeudellisten asioiden joukosta, jotka on tarkoitus ilmoittaa yleissopimuksen soveltamispiirin alaisiksi.

Nykylainsäädännön mukaan lapsen esillä olevassa yleissopimuksessa, kuten myös Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 4 artiklassa tarkoitetut oikeudet toteutuvat välillisesti sosiaalitoimessa tehtävän selvityksen ja/tai lapsen tuomioistuimessa tapahtuvan kuulemisen kautta.  Sosiaalitoimen selvitys ja kuuleminen tuomioistuimessa eivät kuitenkaan käytännössä toteuta ja varmista lapsen oikeutta osallistua heitä koskevien asioiden käsittelyyn.

Oikeudenkäynnissä lapsen huoltajia avustaa tai edustaa oma asiamies, jonka tehtävänä on ensisijaisesti huolehtia päämiehensä edun toteutumisesta.  Lapsen vanhemmilla on usein huoltoriidassa myös muita, esimerkiksi päättyneeseen parisuhteeseen ja taloudelliseen/varallisuusoikeudelliseen tilanteeseen liittyviä intressejä, minkä lisäksi tilanne on usein emotionaalisesti varsin tulehtunut.  Myös lapset asuinpaikan valitaan saattaa liittyä jopa sellaisia taloudellisia näkökulmia, joilla joko ei ole lainkaan tai on vain vähäinen liittymä lapsen etuun.

Sosiaalitoimen tehtävänä huoltoriidoissa on tehdä olosuhdeselvitys tuomioistuimen päätöksenteon avuksi.  Sosiaalitoimen rooli ei siten tässä yhteydessä ole lastensuojelullinen eikä puhtaasti lapsen etua tavoitteleva.

Mikäli lapsella olisi huoltoriidoissa oma edustaja, tuo tämä aidosti objektiivisen ja vain lapsen edun mukaisen näkökulman asiaan.  Lapsen edustaja on muutoin riidan ulkopuolella ja siten vapaa vanhempien väliseen erimielisyyteen liittyvistä vaikutteista ja asenteista.

Lapsen oma edustaja voisi tuoda lapsen omat näkemykset aidosti esille.  Hän voisi myös antaa lapselle oman objektiivisen arvion ja selvityksen siitä, mitä eri oikeudelliset ratkaisuvaihtoehdot merkitsevät käytännössä.  Hänellä olisi myös mahdollisuus keskustella lapsen kanssa tuomaria useammin, lisäksi nämä keskustelut voisivat tapahtua neutraalissa ympäristössä.

Tuomareilla on suoraan lain nojalla ja vanhempia avustavilla asianajajilla tapaohjeiden perusteella velvollisuus pyrkiä asiassa sovinnolliseen ratkaisuun.  Sovinnollinen ratkaisu on aina kompromissi erilaisten intressien ja näkökantojen välillä.  Lapsen oma edustaja on vapaa näistä sidonnaisuuksista ja voi varmistaa, että sovinto on myös lapsen kaikki edut huomioon ottava ja lapsen kannalta käytännön tasolla toteutettavissa. Tarvittaessa lapsen oma edustaja voi myös estää lapsen edun vastaisen sovinnon vahvistamisen.

Lapsen oman edustajan tulee olla perheoikeudellisiin asioihin erikoistunut asianajaja, jonka tuomioistuin nimittäisi.  Edellytykset nimittämiselle voisivat olla lastensuojelulain 87 §:n edellytyksiä vastaavat.  Edustajaa valittaessa ei tulisi valita kummankaan huoltajan ehdokasta.

Helsingissä 28. elokuuta 2009

SUOMEN ASIANAJAJALIITTO

Riitta Leppiniemi
Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja, asianajaja

LAATI	Kristiina Rintala, asianajaja, Asianajotoimisto Reims & Co

Suomen Asianajajaliiton lausunnot valmistellaan oikeudellisissa asiantuntijaryhmissä, joiden toiminnassa on mukana noin 120 asianajajaa. Tämä lausunto on valmisteltu perhe- ja perintöoikeuden asiantuntijaryhmässä.