Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Oikeusministeriön lausuntopyyntö 2.6.2010 OM 17/41/2009

Törkeä metsästysrikos (44/2010)

Suomen Metsästäjäliitto – Finlands Jägarförbund r.y. (SML) on suurin ja vanhin suomalaisista vapaaehtoiseen jäsenyyteen perustuvista metsästyksen edunvalvontaorganisaatioista. Liittoon kuuluu yli 150 000 metsästyksen aktiiviharrastajaa.  

Metsästäjäliitto on perehtynyt esitysluonnokseen ja toteaa seuraavaa:

Metsästäjäliitto kannattaa törkeän tekomuodon määrittelyä ja käyttöönottoa. Kovemmat rangaistukset ja tehokkaat pakkokeinot ovat tarpeellisia riistamailla esiintyvän vakavan riistaan kohdistuvan rikollisuuden estämiseksi. Törkeän metsästysrikoksen tunnusmerkistöä määritellessä tulee kuitenkin pitää huolta siitä, että tavalliset metsästäjät eivät luvallisen jahdin yhteydessä joudu yllättäviin tilanteisiin, joissa heitä voisi kohdata jopa vankeusrangaistus. Samaten tulee huomioida myös riistan kanssa tekemisissä olevien tutkijoiden työssään tahattomasti eläimille osoitettu kärsimys esimerkiksi susia pannoitettaessa. Mikäli susi pannoituksen yhteydessä kuolee tai loukkaantuu moottorikelkalla ajattamisen seurauksena, vastaisi tämä käytännössä samaa tekotapaa käyttäen toteutettua salakaatoa ja saattaisi johtaa esityksen mukaan tuomioon teonkuvauksessa mainituin tavoin.    

Törkeän metsästysrikoksen tunnusmerkistö

1.	Ahman, ilveksen, karhun, metsäpeuran, saukon tai suden ampuminen tai vahingoittaminen olisi aina lähtökohtaisesti törkeä metsästysrikos. Lisäksi edellytetään, että teko olisi kokonaisuutena arvioiden törkeä.

Kyseisten eläinten pyynti perustuu lupamenettelyyn. Pyyntilupia on vuositasolla rajoitetusti. Lupamäärät tulevat jatkossa mahdollisesti nousemaan. Laillisessa pyynnissä tapahtuu vuosittain inhimillisiä, tahattomia virheitä, jotka esityksen perusteella saattaisivat tulla lähtökohtaisesti käsittellyiksi törkeinä metsästysrikoksina. Tästä aiheutuu metsästäjille useita haittoja ja kohtuuttomiakin seuraamuksia:

-	poliisiviranomainen voi peruuttaa heti tapauksen tultua tietoon aseiden hallussapitoluvat ja takavarikoi aseet – metsästys loppuu pitkäksi aikaa tähän, vaikka lopputulos olisikin vapauttava
-	syyttäjät eivät uskaltaisi tehdä syyttämättäjättämispäätöksiä – jo nykyisin syyttäjät eivät mielellään ratkaise selviäkään suurpetojuttuja syyttäjän päätöksellä – seuraus olisi, että kaikki suurpetojutut menisivät käräjille.
-	metsästäjä joutuisi oikeudenkäynnissä aina altavastaajan asemaan.  Eli metsästäjä joutuisi näyttämään lieventävien asianhaarojen olemassaolon.  Syyttäjän näyttötaakka helpottuu ja vastaajana oleva metsästäjä joutuu todella tukalaan asemaan. Vaikka vastaaja ei tuomittaisi rangaistukseen, valtio ei joutuisi korvaamaan puolustautumisesta aiheutuvia oikeudenkäyntikuluja ja poliisin harkintaan jäisi vielä hallussapitolupien kohtalo.
-	Tunnusmerkistöä olisikin muutettava siten, että ” muutoin kuin laillisen luvan perusteella tapahtuvassa metsästyksessä …. ”  surmaaminen 
Tulisi tehdä selvä ero, mennäänkö metsälle laillisessa tarkoituksessa vai jo alun perin salapyyntiin.

2.	 Esityksessä on selvä puute koskien ammattimaista hirvieläinten salametsästystä.  Tähän viittaavat tunnusmerkistötekijät ovat aika epämääräisi ja käytännössä syyttäjän todella vaikeasti näytettäviä. Teonkuvaukseen tulisi lisätä ammattimaisen salapyynnin käsite, joka toteutuu sillä, että vuoden sisällä kaataa luvatta tietyn määrän hirvieläimiä tai määriteltyjä riistaeläimiä. Viimeinen kaato olisi jo törkeä metsästysrikos.

Nyt esityksessä todetaan, että useat  eri ajankohtina tapahtuneet  hyvinkin monet salakaadot käsitellään kukin omana rikoksenaan eli lähtökohtaisesti aina vain tavallisena metsästysrikoksena. Syyttäjän on näytettävä esityksen mukaan  kvalifiointiperuste, mikä metsästysrikoksissa on aina vaikeata.

Tällä muutoksella olisi metsästäjien kannalta tärkeä merkitys, ja se olisi selkeä viesti hirvien salapyytäjille.

3.	Riistanhoitomaksu- eli metsästyskortti.  Ilmoitus metsästyskortin luovuttamisesta paikalliselle riistanhoitoyhdistykselle olisi aina tehtävä suoraan kyseiselle yhdistykselle ja vielä siten määriteltynä, että luovuttamiselle määrätään vähimmäisaika kaksi viikkoa tuomion antamispäivästä ja että riistanhoitoyhdistys voi pyytää virka-apua kortin pois ottamiseksi.

Riihimäellä 6. päivänä elokuuta 2010

SUOMEN METSÄSTÄJÄLIITTO – FINLANDS JÄGARFÖRBUND R.Y.

Lauri Kontro 	Panu Hiidenmies			
puheenjohtaja 	toiminnanjohtaja