Etnisten suhteiden ja kotouttamisen puiteohjelma -projekti

Asettaminen	
	Työministeriö on asettanut Etnisten suhteiden ja kotouttamisen puiteohjelma –projektin (PUIKOT).	

Toimikausi	
	1.3.2007 - 31.12.2007  	

Tausta	
	Pääministeri Matti Vanhasen hallitus hyväksyi maahanmuuttopoliittisen ohjelman 19.10.2006. Maahanmuuttopoliittinen ohjelma on kokonaisvaltainen, eri osa-alueet käsittävät mm maahantuloon ja maassa oleskeluun sekä kotoutumiseen, työntekoon ja etnisiin suhteisiin liittyvät kysymykset. Ohjelma sisältää linjauksia myös maahanmuuttajien kotouttamisesta ja sen seurannasta sekä eri väestöryhmien välisten hyvien etnisten suhteiden edistämisestä.
 Ohjelman linjausten mukaisesti maahanmuutolle ja kotouttamiselle tulee asettaa nykyistä järjestelmällisemmin valtakunnalliset tavoitteet ja taloudelliset puitteet. Tämän vuoksi, ja ylipäänsä kotouttamisjärjestelmän ohjauksen tehostamiseksi, otetaan käyttöön laajapohjaisesti valmisteltava kotouttamisen ja etnisten suhteiden puiteohjelma, jonka valtioneuvosto hyväksyy kerran vaalikaudessa. Puiteohjelman tavoitteet otetaan huomioon myös kuntien kotouttamisohjelmissa. Kotoutumista edistetään eri hallinnonalojen toimissa. Avainasemassa ovat koulutus, eräät sosiaalipalvelut kuten päivähoito, asuminen, työvoimapalvelut ja terveydenhuolto. Tavoitteena on kotoutumisen huomioiminen eri hallinnonalojen suunnitelmissa ja ohjelmissa. Kotoutumista tukevat tavoitteet tulee ottaa huomioon läpivirtauksena, mikä tekee myös seurannasta haasteellisen. 
Kotoutumisen ja etnisten suhteiden seurantaa ja arviointia kehitetään puiteohjelman valmistelua varten ja systemaattisesta ja kokonaisvaltaisesta seurantatietojen tuottamisesta sovitaan eri ministeriöiden, tilastojen tuottajien ja muiden toimijoiden kesken. Työministeriön MP-tiimin osastotasoiseksi  tavoitteeksi vuodelle 2006 sovittiin maahanmuuttopolitiikan valtakunnallisen ohjauksen ja vaikuttavuuden lisääminen valtakunnallisella puiteohjelmalla sekä valtakunnallisten ja paikallisten suunnitelmien kytkeminen yhteen. MP-tiimin tulostavoitteet vuodelle 2006 edellyttivät myös niiden  ohjelmien kartoittamista, joissa tulisi arvioida vaikutukset etnisten suhteiden kehittymiseen.
 Sekä osastotasoisen tavoitteen että MP-tiimin tavoitteiden toteutusta on siirretty hallituksen maahanmuuttopoliittisen ohjelman valmisteluaikataulun muututtua. Valtakunnallisen puiteohjelman valmistelu liittyy moneen muuhun valtakunnalliseen strategiaan, politiikka- ja puiteohjelmaan, esimerkkeinä työllisyyden politiikkaohjelma sekä peruspalveluohjelma. Valmistelu liittyy myös kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta annetun lain toimeenpanoon kunta- ja palvelurakennehankkeessa (PARAS-hanke). Erityisen tärkeätä on tarkastella laissa edellytettyjen selvitysten ja toimeenpanosuunnitelmien sisältöä sekä tehostetun kuntayhteistyön mahdollisuuksia kotoutumisen ja etnisten suhteiden näkökulmasta. Lisäksi valmistelussa otetaan huomioon seuraava hallitusohjelma ja hallituksen politiikkaohjelmat.  Työministeriö seuraa maahanmuuttajien työllisyyttä, työvoimapalvelujen kohdentumista maahanmuuttajiin sekä niiden vaikuttavuutta ja kerää kunnilta kyselylomakkeella vuosittain tietoa pakolaisten ja maahanmuuttajien vastaanotosta ja kotoutumisesta. Tavoitteena on, että työhallinnon strategiauudistuksen ja vuoden 2008 talousarvion valmistelun yhteydessä sovitaan työministeriön hallinnonalalla keskeisimmistä työministeriön kotouttamista koskevista talousarvion tavoitteista ja  seurannan tunnusluvuista. Kotoutumisesta on myös runsaasti yksittäisiä tutkimuksia, kotoutumistutkimusten lisäksi muun muassa elinolotutkimuksia, asennetutkimuksia sekä rasismi- ja syrjintätutkimuksia. Työministeriö valmistelee parhaillaan EU-osarahoituksella ja yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa ehdotusta kansalliseksi syrjinnän seurantajärjestelmäksi. Kotouttamispolitiikan toimeenpanon vaikuttavuuden ja kotoutumisen kattavaa ja systemaattista seurantaa ei ole kuitenkaan toistaiseksi järjestetty. Myöskään ei ole sovittu keskeisimmistä poikkihallinnollisista kotoutumisen eikä kotouttamisen vaikuttavuuden indikaattoreista. Kotouttamispolitiikka ei ole Euroopan yhteisön politiikkaa, vaan kuuluu jäsenmaiden vastuualueeseen. Eurooppa-neuvosto on kuitenkin sopinut yhteisistä kotouttamisen periaatteista, jotka ovat myös Suomen kansallisen kotouttamispolitiikan lähtökohtia.  Projekti liittyy työpolitiikan strategian tavoitteeseen (1) Alennetaan rakenteellista työttömyyttä ja torjutaan syrjäytymistä. Tuotettavien kotouttamistoimenpiteiden vaikuttavuustietojen avulla voidaan työllistämis- ja muita kotouttamistoimenpiteitä kehittää aiempaa tehokkaammiksi. (4) Luodaan edellytyksiä aktiiviselle työperusteiselle maahanmuutolle. Tuotettavien seurantatietojen avulla voidaan tunnistaa eri väestöryhmien välisten suhteiden kriittiset alueet, puuttua negatiivisiin ilmiöihin riittävän ajoissa ja näin luoda edellytyksiä työperusteisen maahanmuuton kasvattamiselle.

Tavoitteet	
	1)Kotouttamisen ja etnisten suhteiden puiteohjelma 2)Maahanmuuttajien kotouttamisen vaikuttavuuden arviointimalli sekä kotoutumisen ja etnisten suhteiden poikkihallinnollinen seurantajärjestelmä, ml. keskeisten suorien ja epäsuorien indikaattoreiden kokonaisuus.
3)Tunnistetaan laatuun liittyvät kehittämistarpeet.
4)Tunnistetaan ne valtakunnalliset strategiat, politiikka- ja puiteohjelmat, joihin tulisi sisällyttää kotouttamisen ja hyvien etnisten suhteiden edistäminen.	

Tehtävä	
	1)Peruspalveluohjelman ja –budjetin päivitystyö. 
2)Kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta annetun lain toimeenpano kunta- ja palvelurakennehankkeessa (PARAS)
3)Seuraavaa hallitusohjelmaa toteuttavat ne mahdolliset hankkeet, joilla on liittymä PUIKOT -hankkeeseen.
4)Työministeriön strategia-projekti, erityisesti tulosprismatyö. ST-tiimin edustaja on projektin jäsen.
5)Työministeriön TA-projekti, jossa sovitaan kotouttamisen TA-tavoitteet ja seurannan tunnusluvut.
6)Työministeriön ja Accenture Oy:n väliseen sopimukseen perustuvassa hankkeessa mallinnetaan maaliskuuhun 2007 mennessä kotouttamisen vaikuttavuutta ja kustannustehokkuutta. Hankkeen lopputuotokset hyödynnetään tässä projektissa.
7)Työministeriön MERA-projektissa on valmisteltu kansallinen syrjinnän seurantajärjestelmä, joka hyväksyttiin PO-joryssä 30.11.2006. Lopputuotokset liitetään osaksi tässä projektissa kehitettävää eri väestöryhmien välisten suhteiden seurantajärjestelmää.
8)TM:n ja VVT:n yhteistyöprojekti ESKO. Projektiryhmän jäsen on myös ESKO-projektin jäsen.
9)ETNO:n rasismin seuranta. Projektiryhmän jäsen on ETNO:n työjaoston pj.	

Organisointi	
		Puheenjohtaja Mervi Virtanen, johtaja, työministeriö 	
		Jäsenet:	
		Eeva Vattulainen, erikoissuunnittelija, työministeriö 	
		Meri-Sisko Eskola, neuvotteleva virkamies, työministeriö 	
		Sirkku Päivärinne, työmarkkinaneuvos, työministeriö 	
		Johanna Alatalo, erikoissuunnittelija, työministeriö 	
		Mikko Cortés-Téllez, , opetusministeriö 	
		Hannele Savioja, neuvotteleva virkamies, sisäasiainministeriö 	
		Pentti Kananen, ylitarkastaja, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Jukka Niskanen, suunnittelija, työministeriö 	
		Petri Syrjänen, neuvotteleva virkamies, valtiovarainministeriö 	
		Kalle Myllymäki, , Varsinais-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus 	
		Erja Horttanainen, lakimies, Suomen Kuntaliitto 	
		Henkilökohtainen varajäsen Anu Wikman-Immonen, maahanmuuttoasiain koordinaattori, Suomen Kuntaliitto 	
		Mauri Nieminen, kehittämispäällikkö, Tilastokeskus 	
		Eveliina Pöyhönen, , STAKES 	
		Atanas Aleksovski, varapuheenjohtaja, Etnisten suhteiden neuvottelukunta (ETNO) 	
		Anna Leskinen, pääsihteeri, Etnisten suhteiden neuvottelukunta 	
		Maire Mäki, ohjelmajohtaja, työministeriö 	
		Anu Riila, maahanmuuttotyön koordinaattori, Helsingin kaupunki 	
		Jaana Kosonen, , Kotkan kaupunki 	
		Leena-Kaisa Åberg, pakolais- ja maahanmuuttotyön päällikkö, Suomen Punainen Risti 	
		Varajäsen Esa Ellala, sosiaali- ja terveysneuvos, Etelä-Suomen lääninhallitus 	
		Henkilökohtainen varajäsen Marja Kaasalainen, lääninsosiaalitarkastaja, Etelä-Suomen lääninhallitus 	
		
	Projektiryhmän muodostavat ne henkilöt, jotka osallistuvat projektin työskentelyyn viikon tai sitä suuremmalla työpanoksella. Projektin työhön voi osallistua myös muita henkilöitä, joiden työn suorittaminen voi tapahtua toimeksiantotyyppisesti eikä edellytä projektin työskentelyyn laajemmin osallistumista.	

Kustannukset ja rahoitus	
	-	

	Kansliapäällikkö	Markku Wallin	

	Johtaja	Matti Pukkio	

LIITTEET	
	-	

JAKELU	
	kirjeessä mainitut	

TIEDOKSI	
	-