OIKEUSMINISTERIÖ			

PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

LAUSUNTO HOLHOUSLAINSÄÄDÄNNÖN TARKISTAMISTYÖRYHMÄN MIETINNÖSTÄ

Työryhmä esittää säädettäväksi lakia edunvalvontavaltuutuksesta. Edunvalvontavaltuutuksen avulla henkilö voisi etukäteen järjestää asioidensa hoidon sen varalta, että hän myöhemmin tulee esim. sairauden vuoksi kykenemättömäksi huolehtimaan asioistaan. Valtakirja olisi tehtävä kirjallisesti ja se tulisi voimaan kun holhousviranomainen on sen vahvistanut. Valtuutus edunvalvonnan vaihtoehtona merkitsee kansalaisille lisää valintamahdollisuuksia omien asioidensa järjestämisessä ja on siten kannatettava. Holhousviranomaisen näkökulmasta asiaa tarkastellen kysymyksessä on kuitenkin uusi tehtävä. Holhousviranomaisille tulee varmistaa tuollaisen uuden tehtävän edellyttämät resurssit. 

Mietinnössä katsotaan, ettei uudistuksesta aiheudu niin merkittävästi lisätyötä millekään viranomaiselle, että uusista tehtävistä suoriutumisen voitaisiin arvioida edellyttävän lisähenkilöstöä tai muita lisävoimavaroja. Käsitys perustuu ilmeisesti siihen olettamaan, että maistraattien käsiteltäväksi tulisi vuosittain ’enintään joitakin satoja’ valtuutuksen vahvistamista koskevia hakemuksia. Varmaa tietoa asiasta ei tietenkään ole. Suomen Henkikirjoittajayhdistyksen mielestä on tarpeen varautua siihen, että tilanne voi tältä osin muodostua hyvinkin erilaiseksi kuin mietinnössä on arvioitu. Mikäli asiaa uutisoidaan näyttävästi on selvää, että asia herättää kiinnostusta ja aiheuttaa ainakin alkuruuhkaa. Ruuhkan purkamista ei tule helpottamaan myöskään se, että asiat uusina ovat rutiinin puuttuessa vaikeasti käsiteltävissä. Näin ollen lain hyväksymisen yhteydessä tulee varmistua siitä, että lain toteuttamiseen taataan tarvittavat resurssit. 

Lakiehdotuksen 22 § sisältää maistraattien kannalta tärkeimmät määräykset. Holhousviranomainen voi valtuutetun hakemuksesta vahvistaa edunvalvontavaltuuden, jos valtuuttaja on ollut lakiesityksen 3 §:n mukaan kelpoinen tekemään valtakirjan. Täysi-ikäisyys voidaan helposti tarkistaa väestötietojärjestelmästä, mutta toisin on oikeustoimikelpoisuuden laita. Käytännössä ei liene muita tapoja kuin luottaa valtakirjassa olevaan todistajien todistuslausumaan. Suomen Henkikirjoittajayhdistys esittääkin, että yksiselitteisen todistuslausuman sisällyttäminen valtakirjaan tehtäisiin sen pätevyyden ja vahvistamisen edellytykseksi. 

Käytännössä ongelmaksi tulee muodostumaan myös todistajien kelpoisuuden tutkiminen. Esteellisyys sukulaisuuden johdosta jossakin määrin pystytään toteamaan mutta muutoin todistajien 6 §:n mukaista kelpoisuutta ei pystytä toteamaan. Käytännössä tämäkin voitaisiin todeta vain todistajien vakuuttaessa olevansa lain 6 §:n mukaan kelpoisia todistamaan tässä asiassa.

Henkikirjoittajayhdistys esittää, että lakiin otettaisiin määräys siitä, että oikeusministeriö vahvistaa edunvalvontavaltakirjan vähimmäissisällön. Valtakirjan mallissa voitaisiin määrätä muistakin asioista kuin edellä maninituista. Tunnettuahan on, että kansalaiset tekevät valtakirjoja ja muita merkittäviäkin asiakirjoja yksin ilman juristien apua ja saavat aikaan säästämisellä suuriakin tulkintaerimielisyyksiä ja vahinkoa.

Lakiesityksen 24 §:ssä säädetään holhousviranomaisen kuulemisvelvollisuudesta ja asian selvittämisestä. Lakitekstin mukaan valtuuttajalle tulee ’varata tilaisuus tulla kuulluksi’. Mietinnön sivulla 42 esitetään kuitenkin, että ’näistä syistä on perusteltua katsoa, että päämiehen kuulemisesta voidaan edunvalvontavaltuutuksen vahvistamista koskevaa asiaa käsiteltäessä luopua jossain määrin lievemmin edellytyksin kuin haettaessa edunvalvojan määräämistä holhoustoimesta annetun lain nojalla’. Suomen Henkikirjoittajayhdistys katsoo, että kuulemista koskevia säännöksiä ja perusteluja tulee vielä selkeyttää.  Kuulemiset vievät hyvin paljon resursseja. Mikäli kuulemista ei pääsääntöisesti tarvita, vaan siihen annetaan vain tilaisuus, pitäisi se selvästi ilmaista.

Voimaan tulleen valtuutuksen peruuttaminen tulee voimaan, kun maistraatti on sen vahvistanut. Kyseiseen hetkeen saakka valtuutettu olisi peruuttamistahdonilmaisusta huolimatta kelpoinen edustamaan valtuuttajaa. Käytännössä tämä asettaa holhousviranomaiselle lisävaatimuksia asian käsittelyajan suhteen ja edellyttää näin resursseja.

Mietinnössä ehdotetaan lisäksi muutoksia holhoustoimesta annettuun lakiin. Suomen Henkikirjoittajayhdistys katsoo, että holhoustoimilakiin esitetyt muutokset ovat asiallisia ja osoittautuneet jo käytännössä tarpeellisiksi. 

SUOMEN HENKIKIRJOITTAJAYHDISTYS RY

Jorma Viljanen		
puheenjohtaja