Rovaniemen kaupunki 
yleinen edunvalvoja 
Hallituskatu 7, PL 8216 
96101 ROVANIEMI 
Puh. 016-322 2986

OIKEUSMINISTERIÖ
Lainvalmisteluosasto
Korkeavuorenkatu 37
00023 VALTIONEUVOSTO

Asia:		
ROVANIEMEN KAUPUNGIN YLEISEN EDUNVALVOJAN LAUSUNTO HOLHOUSLAINSÄÄDÄNNÖN TARKISTAMISRYHMÄN MIETINTÖÖN 2004 :13.

Ehdotuksessa laiksi edunvalvontavaltuutuksesta 1 luvun 2 § 2 mom. antaa mahdollisuuden rajoittaa valtuutus koskemaan päämiehen asioiden hoitoa hyvinkin kapea-alaisesti, joskin tarkasti rajatusti. 
Herää kuitenkin kysymys, miten siinä tapauksessa, että valtuuttajan kokonaisvaltaiseen asioiden hoitoon ei riitäkään, se että valtuutettu mahdollisesti hyvinkin laajoin valtuuksin ja ilman erityistä tilintekovelvollisuutta hoitaa vain osaa omaisuudesta.
  
Valtuutetulla saattaa olla esimerkiksi valtuuttajan määräys sijoittaa tietty omaisuusmäärä johonkin yhteiseen yritystoimintaan tai vaikka säästöhenkivakuutukseen, jossa edunsaajana on valtuutettu tai hänen läheisensä. Valtuutetun ”intressissä” ei ole siirtää asioiden hoitoa edunvalvojalle, ennen kuin päämäärä on saavutettu eli varat siirretty päämiehen ulottumattomiin. Kuitenkin myöhemmin määrätyn  edunvalvojan pitäisi huolehtia siitä, että talous pysyy tasapainossa vaikka tulot ei välttämättä enää riitä. Pitäisikö holhousviranomaisen ennakoivasti valtuutusta hyväksyessään arvioida myös sitä mihin kyseinen menettely johtaa?

Lakiehdotuksen 2 luvun 5 § ja 6 § pyrkivät selkeästi määrittelemään sen, että valtuuttaja tekee valtuutuksen täysissä sielun ja ruumiin voimissa ja vapaaehtoisesti ja todistajien läsnä ollessa. Kuitenkin mielestäni olisi paikallaan valtuutuksen voimaansaattamishetkeä ajatellen, että ainakin niissä tapauksissa, joissa valtuutus annetaan voimien jo alkaessa heikentyä olisi lääkärin lausunto terveydentilasta valtuutusasiakirjan liitteenä. Maininta laissa voisi olla pelkästään ohjeellinen, ei pakottava.  Holhousviranomaisen ei siten vuosien päästä tarvitsisi alkaa etsimään todistajia tai muuta selvitystä asiaan epävarmoissa tapauksissa edunvalvontavaltuutusta voimaan saattaessaan.

Lain 5 luvun 24 §:ssä mainitaan, että holhousviranomainen voi tarvittaessa kuulla valtuuttajaa, läheisiä tai hankkia lisäselvitystä asiasta. 
Kuitenkin mielestäni juuri tämä vaihe on niin kauaskantoinen ja merkittävä hetki valtuutuksen saajan oikeuksien ja velvollisuuksien sekä myös valtuuttajan ja hänen läheistensä oikeusturvan kannalta, että olisi paikallaan  täytäntöönpanovaiheessa, aina kun mahdollista, kuulla ainakin jotakin ulkopuolista tahoa asiassa. 

Lakiehdotuksen 6 luvun 31 §  antaa holhousviranomaiselle mahdollisuuden vaatia valtuutetulta tilin ja siihen liittyvät  asiakirjat nähtäväkseen halutessaan. Valtuutetulla ei ole vuosittaista tilintekovelvollisuutta.
Mielestäni satunnaiset holhousviranomaisen tarkistukset eivät takaa sitä, että valtuutuksen mukainen tehtävien hoito toteutuu sellaisena kuin on tarkoitettu. Pahimmassa tapauksessa menee useita vuosia ennen kuin väärinkäytökset tulevat ilmi ja silloin ei enää ole mitään tehtävissä. Pelkkä tilien tarkastusmahdollisuuden olemassaolo ei pelkästään riitä vaan mielestäni asioiden hoidosta pitäisi tehdä vuosittain ainakin jonkinlainen selonteko.           

	Kunnioittaen

Rovaniemellä 13. joulukuuta 2004

Erkki Tiilikainen
yleinen edunvalvoja