13.12.2004

	maistraatti magistraten i Esbo	1 5. 12.
	ITATUULENTIE 2 A. TAPIOLA / PL 49. 02101 ESPOO	I`	&Oo
okoa0, v o /aoo 3
Puh. 09-50242715, Fax 09-50242722
Oikeusministeriö PL 25
00023 Valtioneuvosto
LAUSUNTO HOLHOUSLAINSÄÄDÄNNÖN TARKISTAMISTYÖRYHMÄN MIETINNÖSTÄ (Työryhmämietintö 2004:13)
LAKI EDUNVALVONTAVALTUUTUKSESTA SÄÄNTELYN TARPEELLISUUDESTA
Edunvalvontavaltuutusta on perusteltu mm. sillä, että valtuutuksen avulla ihmisten mandollisuuksia itsemääräämiseen lisätään ja tätä kautta edistetään ihmisoikeuksien kunnioittamista. Nykyistenkin voimassa olevien edunvalvontasäännösten mukaan voidaan henkilön omaa tahtoa kunnioittaa siinä, kenet hän haluaa edunvalvojakseen. Maistraatin tehtävänä on selvittää edunvalvojan määräystä haettaessa, kuka edunvalvojaksi tulee määrätä. Tällöin on otettava huomioon henkilön joko aikaisemmin antama toivomus edunvalvojasta tai määräämisvaiheessa ilmaisema tahto, jos hän vielä tuolloin kykenee tahtonsa ilmaisemaan. Oletettavasti edunvalvontavaltuutusta tulisivat käyttämään lähinnä iäkkäät henkilöt, joille muistamattomuuden, dementian tms. syyn vuoksi voitaisiin vaihtoehtoisesti määrätä edunvalvoja ja jotka eivät enää itse kykene valvomaan puolestansa toimivan henkilön toimintaa. Heidän kohdallaan lienee ensisijaisesti riittävää se, että heidän asiansa tulevat luotettavalla tavalla hoidetuiksi, toimipa asioiden hoitajana kuka tahansa.

Lakiehdotuksen perusteena on ollut myös yhteiskunnan voimavaroihin liittyvät syyt. Voimavarojen osalta ongelmahan on ollut lähinnä kuntien yleisille edunvalvojille tulevien edunvalvontatehtävien lisääntyvä määrä. Yleisten edunvalvojien työmäärää ei saatane edunvalvontavaltuutuksella vähenemään ottaen erityisesti huomioon sen, että lähinnä varakas vanhentunut väestö käyttäisi valtakirjamandollisuutta, joille edunvalvojaksi käytännössä määrätään useimmiten muu kuin yleinen edunvalvoja. Myöskään maistraatin työmäärän kannalta ei ehdotuksella ole kovinkaan suurta merkitystä. Ehdotuksen mukaan valtakirja tulee voimaan sen jälkeen kun maistraatti on sen vahvistanut. Tuolloin maistraatin on selvitettävä valtuutuksen vahvistamisen edellytykset mm. valtuuttajan terveydentila ja valtuutetun sopivuus. Toiminta on täysin rinnastettavissa edunvalvojan määräämisprosessiin. Lisäksi maistraatti voi määrätä

valtuutetun tilintekovelvolliseksi, ellei valtuutuksesta muuta johdu. Mitä suuremmasta omaisuudesta on kysymys, sitä suuremmalla todennäköisyydellä tilintekovelvollisuus tultaneen asettamaan. Ilman tilintekovelvollisuutta on olemassa suuri vaara valtuutettujen taloudellisiin väärinkäytöksiin tehtävän hoitamisessa. Herää kysymys, tuleeko maistraattikin tällöin vahingonkorvausvelvolliseksi siitä, ettei maistraatti ole edellyttänyt valtuutetulta tilintekovelvollisuutta?

Edellä olevan perusteella Espoon maistraatti kyseenalaistaa edunvalvontavaltuutuksen tarpeellisuuden.

EDUNVALVONTAVALTUUTUSTA KOSKEVA SÄÄNTELY VALTAKIRJAN SISÄLTÖ

Ehdotuksen 22 §:ssä säädetään ed unvalvontavaltakirjan vahvistamisen edellytyksistä. Epäselväksi jää, onko maistraatilla harkintaa valtakirjan vahvistamisessa. Jos valtakirja on muotonsa puolesta pätevä, mutta sisältää selkeästi kohtuuttomia ehtoja esim. valtuutetun palkkion osalta, voiko maistraatti jättää valtakirjan vahvistamatta siksi, että pitää sen sisältöä kohtuuttomana. Edelleen, voiko valtakirjan vahvistaa vain osittain, jos siinä on myös määräyksiä asioista, joista ei valtakirjalla voi määrätä esim. kiinteästi henkilöön liittyvät asiat.

VALTAKIRJAN MUOTO

Valtakirjan muoto on lakiehdotuksessa tarkasti säännelty. Muotomääräyksiä pitänee tulkitakin tiukasti, mikä helpottanee valtakirjan vahvistamista. Valtuuttajan oman tandon muodostukseen jää tiukoista muotomääräyksistä huolimatta epävarmuustekijöitä. Jos valtuutuksen on antanut jo iäkäs, kenties helposti johdateltavissa oleva henkilö, on maistraatin mandoton tietää, onko henkilö todella ymmärtänyt valtakirjan antamisen merkityksen todistajien lausumasta huolimatta. Miten pitkälle menevät velvollisuudet maistraatilla on selvittää henkilön ymmärrystä, jos vähänkin tulee esille epäilys henkilön kyvystä ymmärtää valtakirjan merkitys? Joudutaanko maistraatin toimintaa tällöin jopa rinnastamaan tuomioistuinten toimintaan koskien testamenttien pätevyyden selvittämistä; varsinkin, kun valtakirjan muotovaatimuksia on rinnastettu testamentin muotovaatimuksiin.

LAKI HOLHOUSTOIMESTA ANNETUN LAIN MUUTTAMISESTA

Espoon maistraatti pitää perusteltuna ehdotuksena maistraattien toimivallan laajentamista edunvalvojan määräämiseen ja vapauttamiseen liittyvissä asioissa. Selvissä ja riidattomissa asioissa tuomioistuimet ovat käytännössä vain muodollisesti vahvistaneet maistraatin tekemät hakemukset sellaisenaan. Samoin hallinto-oikeuksien poissulkeminen valitusviranomaisena edunvalvojan määräämistä koskevissa asioissa on perusteltu.

Edelleen tilanteet, milloin edunvalvoja on jäävi edustamaan päämiestään, ovat voimassa olevassa laissa olleet tulkinnanvaraisia, mitä tilanteita eri maistraatit ovat myös tulkinneet eri tavalla. Espoon maistraatti pitää hyvänä, että jääviystilanteet on lueteltu tyhjentävästi.

Luvanvaraiseksi ehdotettua rahalainan antamista päämiehen puolesta ei Espoon maistraatti pidä välttämättä tarkoituksenmukaisena. Jos ehdotus tulee voimaan, voi siitä olla seurauksena päämiesten rahavarojen lisääntyvä lainaaminen. Nykyisin päämiehen rahavaroja lainataan melko vähän. Tilanteita, jolloin päämiehen varojen lainaamista voidaan perustella hänen etujensa mukaiseksi, on vaikea kuvitella, vaikka lainalle olisi riittävät vakuudet. Olkoot pankit ja muut luottolaitokset edelleenkin olemassa rahan lainaamista varten, jotta yksittäiset päämiehet eivät joudu niiden asemaan.

34.2 §:n ehdotus lupa-asian käsittelyn keskittämisestä yhteen holhousviranomaiseen, on ajatuksena hyvä, mutta siihen voi liittyä myös käytännön ongelmia. Miten määräytyy käsittelevä maistraatti, jos hakemus on tullut vireille kaikissa toimivaltaisissa maistraateissa. Samoin jo ennen hakemuksen vireilletuloa voi olla epäselvyyttä, kuka toimivaltaisista maistraateista ratkaisee asian. Tuleeko tällöin sovellettavaksi "nopeimman lain –periaatetta" eli se maistraatti, missä hakemus on kirjattu ensimmäisenä vireille tulleeksi, on velvollinen käsittelemään asian.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,9910);(4239,9910);(4239,21600);(21600,21600);(21600,0);(0,0);fBehindDocument1Muilta osin Espoon maistraatilla ei ole erityistä lausuttavaa ehdotuksen johdosta.

Pirjo Halonen Henkikirjoittaja, Espoo