Oikeusministeriö PL 25
000023 Valtioneuvosto
Viite: Lausuntopyyntö OM 31/41/2003, 15.10.2004

N ro
Diaarinumero	ISLH-2004-03586/Ha-22

ITÄ-SUOMEN LÄÄNINHALLITUS
YHTEISET PALVELUT/Talous- ja henkilöstöyksikkö
8. joulukuuta 2004
011t_'
9. 12. 20N,.
61,toag=oo761 oo 3
ITA-SUOMEN LAANINHALLITUKSEN LAUSUNTO HOLHOUSLAINSAADANNON TARKISTAMISTYÖRYHMÄN MIETINNÖSTÄ
Itä-Suomen lääninhallitus esittää lausuntonaan holhouslainsäädännön tarkistamistyöryhmän mietintöön seuraavaa:
Edunvalvontavaltuutuksesta
Holhousoikeuden keskeisenä periaatteena on päämiehen ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittaminen. Tästä periaatteesta seuraa muun muassa, että holhousoikeudellisiin toimenpiteisiin on syytä ryhtyä vain silloin ja siinä määrin kuin se on välttämätöntä henkilön etujen suojaamiseksi. Ehdotuksen tarkoituksena on kehittää lainsäädäntöä siten, että parannetaan ihmisten mandollisuutta varautua etukäteen toiminta-kykynsä heikkenemiseen. Näin lisätään ihmisten mandollisuuksia itsemääräämiseen ja vähennetään tilanteita, joissa edunvalvojan määrääminen käy välttämättömäksi.

Vaihtoehtojen kehittämistä edunvalvonnalle puoltavat myös yhteiskunnan voimavaroihin liittyvät syyt. Väestön vanhetessa syntyy lisääntyvästi tilanteita, joissa asian-omaisen omat kyvyt eivät enää riitä. Holhoustoimen seurantatutkimuksessa todettiin, että edunvalvontojen määrä kasvaa jo nykyisin voimakkaasti. Voimavarojen oikea kohdentaminen edellyttää tällöin, ettei edunvalvontaan tule henkilöitä, joiden eduista voidaan huolehtia edunvalvontaa lievemmin keinoin.

Edunvalvontavaltuutus olisi yksi keino hillitä edunvalvontaan tulevien määrän kasvua. Sen vaikutus näkyy kuitenkin maistraattien holhoustoimessa vasta vuosien kuluttua. Mikään pikainen lääke päämiesten määrän lisääntymiseen se ei ole. On vaikea ennustaa, millaisen suosion edunvalvontavaltuutus tosiasiassa saa.

Edunvalvontavaltuutus ei tule olemaan mikään yksinkertaisesti laadittava asiakirja. Siinä on osattava huomioida monia juridisestikin monimutkaisia seikkoja, päätettävä edunvalvonnan laajuudesta ja mm. siitä, edellyttävätkö valtuutetun tekemät oikeus-toimet holhousviranomaisen lupaa. Edunvalvontavaltuutus saattaa tulla voimaan vas-ta vuosien kuluttua sen laatimisesta.
_(	Talouspäällikkö
Eeva-Liisa Mankowski, Kuopio		Postiosoite	Puhelin (suora)	Telefaksi
020 516 7137	
				020	516 7130		
	Sähköposti	Mikkeli	PL 50, 50101 Mikkeli	020	516 161*	020 516 6146	
	etunimi.sukunimi@islh.intermin.fi	Kuopio	PL 1741, 70101 Kuopio	020	516 171'	020 516 7170	
	Internet	Joensuu	PL 94, 80101 Joensuu	020	516 181*	020 516 8019	
	www.laaninhallitus.fi/ita						

Sivu 2/3
Edunvalvontavaltuutuksen käyttö kansalaisten keskuudessa edellyttää viranomaisilta tiedottamista, jotta kansalaiset ymmärtäisivät valtuutuksen merkityksen ja edut edun-valvontaan verrattuna.

Edunvalvontavaltuutus edellyttää maistraateilta toimenpiteitä siinä vaiheessa, kun valtuutus astuu voimaan ja se halutaan rekisteröidä. On vaikeaa ennustaa, vähentääkö valtuutus tosiasiassa maistraattien työmäärää vai tuleeko valtuutus varsinaisen edunvalvonnan rinnalle työllistämään samaan tapaan. Maistraattien työn tosiasiallisen vähenemisen edellytyksenä on, että valtuutukset on osattu laatia riittävän tarkasti ja yksiselitteisesti ja vaadittuja muotomääräyksiä noudattaen. Edunvalvontavaltuutuksen tekeminen edellyttäisi valtaosassa tapauksia lakimiesavun käyttämistä.

Edunvalvontavaltuutus luonnollisesti lisää jonkin verran maistraattien neuvontatyötä. Toisaalta neuvontaa joudutaan antamaan myös silloin, kun on kyse varsinaiseen edunvalvontaan pyrkimisestä.

Yleisten edunvalvojien työtaakka on myös lisääntynyt vuosittain huomattavasti. Edunvalvontavaltuutuksen etuna on se, että valtuutetuksi ei voida valita yleistä edun-valvojaa. Pitkällä aikavälillä valtuutus saattaa olla jossain määrin vähentämässä yleiseen edunvalvontaan tulevien määrää.

Holhoustoimessa on edunvalvontaa kevyempien vaihtoehtojen kehittäminen koettu tärkeäksi tehtäväksi. Edunvalvontavaltuutus on yksi keino vähentää lisääntyviä edunvalvontoja tulevaisuudessa.
Holhoustoimesta annetun lain uudistaminen
Ehdotuksessa on huomioitu kaikki tärkeimmät muutostarpeet, jotka holhoustoimessa käytännön työssä ovat nousseet esille.

Holhousviranomaisen toimivallan laajentaminen edunvalvojan määräämistä koske-vissa asioissa nopeuttaa asioiden käsittelyä ja vähentää käräjäoikeuksien ja maistraattien työtä sellaisissa tapauksissa, joissa päätökset on käytännössä annettu täysin maistraatin hakemuksen mukaisesti ja asia on ollut selvä ja riidaton. Edunvalvontaan pyrkivien oikeusturvaa ei tällä muutoksella vaaranneta. Maistraattien toimivaltaa olisi voitu tästäkin laajentaa edunvalvojan vaihtamisasioissa niissä tapauksissa, joissa päämies edelleen selvästi tarvitsee edunvalvojaa, mutta edunvalvoja haluaa itse vetäytyä tehtävästä.

Kun muutoksenhaku holhousviranomaisen päätöksiin edunvalvojan määräämisasioissa on lisäksi ehdotettu muutettavaksi hallinto-oikeuden sijasta käräjäoikeuksille, tulee menettelystä selkeä ja se antaa riittävän oikeusturvan.

Esteellisyyskysymykset ovat aiheuttaneet hankaluutta ja luoneet erilaista käytäntöä eri maistraattien ja osittain myös käräjäoikeuksien toimintaan. Läheisen käsitteen tarkentaminen on erittäin tervetullut muutos holhoustoimilakiin. Se auttaa paremmin ennakoimaan edunvalvojan sijaisen tarpeen eikä aiheuta tilanteita, joissa esimerkiksi samassa lupa-asiassa toinen maistraatti on saattanut vaatia sijaisen, toisen taas myöntäessä Tuvan ilman sijaista. Myös sijaiseksi hyväksyttyjen suhteen on esiintynyt erilaista käytäntöä.

Lupa-asian käsittelyn osalta esitetään, että niissä tapauksissa, joissa edunvalvonnassa olevia on useita ja lupa jouduttaisiin hakemaan useammasta maistraatista, luvan voisi myöntää joku toimivaltaisista maistraateista kaikkien osalta. Tämä edellyttää yhteistoimintaa maistraattien välillä ja mandollisesti asiakirjojenkin Iiikuttelua, koska Tuvan myöntämiseen vaikuttaa aina päämiehen muunkin taloudellisen aseman

Sivu 3/3
huomioon ottaminen. Toisaalta tämä lain muutos voi osaltaan edistää maistraattien käytäntöjen yhtenäistämistä.

Rahalainan antaminen päämiehen varoista on ehdotettu säädettäväksi luvanvaraiseksi. Holhousviranomaisen näkökulmasta tämä on koettu tarpeelliseksi. Tilintarkastuksen yhteydessä törmätään usein siihen, että edunvalvoja on lainannut päämiehen varoja joko itselleen tai jollekin läheiselle. Luvanvaraisuus korostaa edunvalvojalle oikeustoimen merkitystä. Pääsääntöisesti voisi olettaa, että holhousviranomainen ei useimmissa tapauksissa tällaista lupaa edes tulisi myöntämään, mutta lupamenettelyllä voidaan turvata se, että lainaa annettaessa lainaehdot ja vakuusjärjestelyt ovat kohdallaan.

Kaikki ehdotetut muutokset ovat perusteltuja ja käytännössä holhousviranomaisen toiminnassa tarpeellisiksi koettuja.

Maaherra	Pirjo Ala-	ee-Hakulinen
r	C	t
r'
Kehittämispäällikkö	uija Kanerva-Niemi