3§ 20 §

73 §

Raaseporin käräjäoikeus
P1 29, 10601 Tammisaari Puh. 010 364 4000
Fax 010 364 4011	07.01.2005
11. 01. äU05
(	1 t aoa3
Oikeusministeriölle
Asia: Lausuntopyyntö holhouslainsäädännön tarkistamistyöryhmän mietinnöstä
Pyydettynä lausuntona asiakohdassa mainitusta mietinnöstä (OMO28:00/2003) Raaseporin käräjäoikeus esittää seuraavaa:

Yleistä	Työryhmän mietinnöstä ilmenee, että edunvalvontavaltuutus lakisääteisenä edunvalvonnan muotona toistaiseksi on Euroopan maissa suhteellisen harvinaista. Käräjäoikeus ei sinänsä vastusta nyt ehdotetun instituutin luomista, vaikkakaan käräjäoikeus ei pidä ehdotettua uudistusta erityisen
tarpeellisena. Käräjäoikeus ei myöskään vastusta ehdotettuja maistraatin toimivallan laajennuksia. Käräjäoikeus suhtautuu kuitenkin varauksella muutamaan ehdotettuun muutokseen:
Ehdotettu laki edunvalvonnasta

määritelmä "joka kykenee ymmärtämään valtakirjan merkityksen" voi johtaa käytännön vaikeuksiin valtuutusta vahvistettaessa. Millä tavoin ymmärrys-kyky tulee näyttää? Tuleeko maistraatin epäselvissä tapauksissa kuulla 5 §:ssä tarkoitettuja todistajia? Minkälaisessa menettelyssä? Toisaalta lakiehdotuksen 22 §:ssä edellytetään nimenomaan lääkärinlausunnon esittämistä valtuuttajan sairaudesta, henkisen toiminnan häiriintymisestä tms. joka tekee hänet kykenemättömäksi huolehtimaan niistä asioista joita valtuutus koskee.

pykälässä on määräys siitä, että valtuutetulla on aina oikeus palkkioon. Sen sijaan epäselväksi jää, kuka tai mikä taho määrää palkkion, jos siitä ei ole sovittu.

Laki holhoustoimesta annetun lain muuttamisesta

Säännös siitä, että täysi-ikäiselle, jolle edunvalvojaa haetaan, on aina varattava tilaisuus tulla kuulluksi, on epäonnistunut. Niissä tapauksissa, joissa lääkärinlausunnolla on todettu, ettei henkilöä hänen terveydentilastaan johtuen voida kuulla, on haasteen tiedoksiantaminen mandotonta. Niinikään on luonnotonta vaatia, että haastemies mandollisesti vastoin lääkärin ja hoitohenkilökunnan arviointia kävisi arvioimaan onko henkilö kykenevä ottamaan vastaan haasteen. Jos tuolloin vaadittaisiin, että henkilölle on määrättävä edunvalvoja vain ottamaan vastaan tiedoksiannon jossa hänelle

87a§

varataan tilaisuus tulla kuulluksi asiassa, jota hän ei lääkärinlausunnon mukaan ymmärrä, ollaan turhassa kehäpäätelmässä. Tästä syystä nyt p.o. lainkohtaa tulisi tältäkin osin muuttaa ehdotetun edunvalvontavaltuutuksesta annettavan lain 24 §:n mukaiseksi, jossa nimenomaan todetaan ettei tilaisuutta tulla kuulluksi tarvitse varata, jos valtuuttaja ei kykene ymmärtämään asian merkitystä.

Lainkohdan mukaan hakija saa tehdä ratkaisupyynnön käräjäoikeudelle kun hänen hakemuksensa on hyväksytty. Raaseporin käräjäoikeus pitää tällaisen oikaisukeinon luomista täysin turhana - edellyttäähän lainkohta että ratkaisu on annettu hakemuksen mukaisena. Hakemusasioissa ei yleensäkään ole
annettu muutoksenhaku- tai oikaisukeinoa kun hakemus on hyväksytty. Mikäli hakija myöhemmin katuu hakemustaan, voi hän aina panna uuden hakemuksen vireille, jossa pyydetään toimenpiteen kumoamista. Oikaisu-mandollisuuden säätäminen näissä tapauksissa saattaa johtaa harkitsemattomien hakemusten tekemiseen, kun "katumismandollisuus" annetaan, eikä tämä voi olla lainsäädännön tarkoitus.
Tammisaaressa, tammikuun 7. päivänä 2005
l~Cl,(,fOf,U (dll' Nanny Granfelt laamanni